mot · GS02Sf237 · 2004-09-28 00:00:00 — I motionen återges hur vi i i stora drag ser på människors rörlighet över nationsgränser, såväl när rörligheten motiveras av flyktingskäl och andra former av skyddsbehov som andra typer av rörlighet. Dessutom beskrivs hur vi ser på segregationsproblematiken. 4Rörlighet i globaliserad värld4 7Praktiska resonemang - arbetskraftsinvandring7 8Rörlighet för skydd/asyl8 8.1Praktiska resonemang - asyl8 10En bild av dagens problem11 10.7Svenska för invandrare (sfi)16 11Så borde det vara16 12Ett mottagningssystem, i stället för dagens två17 15Låga trösklar till arbetsmarknaden19 17"Att få växa i frihet är en rätt för alla"20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter att bevilja arbetstillstånd genom att moderna regler för arbetskraftsinvandring skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för arbetskraftsinvandring skall utformas så att asylrätten inte urholkas eller missbrukas. begär att regeringen låter utreda hur socialförsäkringssystemen skall fungera vid arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väntan på besked om asyl i första instans inte får vara . För barn bör målet vara . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha frihet att använda sina resurser och organisera sin verksamhet på det sätt som det finner effektivast. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utgångspunkten skall vara att utlänningsärenden prövas en gång, med en möjlighet till nödutgång i lagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finansieringen av flyktingmottagningen bör vara ett statligt ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eget ansvar och valfrihet skall vara vägledande principer vid flyktingmottagande och introduktion. Egenförsörjning skall därvid vara en målsättning och alltid uppmuntras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att introduktion och validering av utländsk utbildning samt värdering av yrkeserfarenhet skall genomföras med sikte på en skyndsam delaktighet på svensk arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av stärkt svenskutbildning och lägre trösklar till arbetsmarknaden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större möjlighet till individualisering i skolan och att alla skall ha möjlighet att fritt välja den skola som passar dem bäst.1 1Yrkandena 10 och 11 hänvisade till UbU. 4Rörlighet i globaliserad värld Öppenhet måste vara det svenska samhällets ledstjärna. Det gäller för dem som genom arbete eller på grund av förföljelse vill bygga en ny framtid i vårt land. Att ta emot flyktingar är en fråga om att bry sig om, att ställa upp, och att visa barmhärtighet. De nya svenskarna gör vårt samhälle rikare och mer dynamiskt. Det , som uppstår till följd av att hela världen blir rörligare och att fler väljer att söka sin framtid på andra platser än där man är född, blir naturligtvis annorlunda än vad är och vad vårt land var . Men det blir för den delen inte mindre svenskt. Vår rörliga, globaliserade och mångkulturella värld skapar oändligt många nya möjligheter för både länder och enskilda människor. De skapar grund för ökat välstånd, ökad öppenhet och större samsyn kring mänskliga rättigheter och demokrati. lever av världens befolkning i demokratier. Det är en dramatisk förbättring jämfört med . Möjligheterna är större för de allra flesta människor än vad de var för tio, tjugo eller . I dagens globaliserade ekonomi är mänsklig rörlighet både naturlig och nödvändig. Resande, Internet och mediernas utveckling har lett till ett fantastiskt idé- och informationsutbyte i världen. Ambitionen med denna motion är att utveckla ett nytt förhållningssätt i integrationspolitiken och lägga fram en politisk riktning för att göra bättre för oss som bor här och för dem som kommer att leva här . Vi ser möjlighet till rörlighet som någonting i grunden positivt. Alla dynamiska samhällen i världen är byggda påöppenhet, frihet och individuellt ansvarstagande. Men politiken har hitintills inte förmått att hantera många av de frågor som rör invandring och integration, vare sig det gäller att ta tillvara möjligheter eller undanröja problem. Listan på problem som rätt eller fel beskrivs som sammanhängande med invandring och öppenhet kan tyvärr också göras lång: arbetslöshet, utanförskap, språksvårigheter, bidragsberoende, kriminalitet och hedersmord är bara några. Utgångspunkt för våra ställningstaganden är tron på det universella och okränkbara i de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna, på demokratin samt vår syn på enskilda människors kraft, vilja, förmåga och skyldighet att ta ansvar. Tiotusentals människor i lever under sämre ekonomiska och sociala omständigheter än vad som vore möjligt. Detta är kostsamt för det offentliga, men i första hand ett högst verkligt problem i många människors vardag. Problem som bidrar till att skapa spänningar i samhället, kriminalitet och socialt utanförskap. Orsakerna är främst de hinder som finns för social rörlighet och som tydligast drabbar dem som är nya på arbetsmarknaden och i landet. Att någon är född i ett annat land säger egentligen lite om vem den personen är. Däremot finns det mycket som visar att det faktiskt kan spela stor roll för hur enskilda människor har det, om man är född i eller utanför . Det fungerar inte med en särskild integrationspolitik. En sådan politiks grund är att ovanifrån betrakta samhället, såsom bestående av ett antal kollektiv vari människor har gemensamma problem och behov. Det finns en vilja att ta hand om människor, styra deras liv och lägga deras liv till rätta. Det har resulterat i att människor förlorat makt och möjlighet att påverka sin egen situation. Politiken skall i stället bygga på att ge alla förutsättningar att förverkliga sina drömmar. Politikens insatser skall så långt möjligt vara generella till sin karaktär, inte särbehandla människor på grund av ursprung, men vara anpassningsbara till individers behov. När entreprenören besökte och åkte taxi från började han prata med chauffören eftersom han hörde att han kunde persiska. Taxichauffören visade sig vara civilingenjör. Efter att ha pratat med honom i en kvart insåg att han skulle ha anställt personen direkt, om han träffat på honom i en taxi i . upprepar sig historien med en välutbildad som kör taxi. kommentar: Antingen borde jag vara oerhört imponerad över nivån på taxichaufförer i , eller såär ni usla på att ta tillvara olika typer av kompetenser. Hört i under brinnande högkonjunktur Förmågan att attrahera människor och kompetens är central för såväl framgångsrika företag som framgångsrika regioner och länder. Här har mycket att lära. Vi behöver arbetskraftsinvandring och en arbetsmarknad som inte diskriminerar människor med annan bakgrund än den svenska. som nation är dålig på att ta emot nya människor. berättade i om bilplåtslagaren från som skulle avvisas. Han hade fast anställning på i utanför . Trots att bilplåtslagare är svåra att få tag på skulle han avvisas eftersom han inte är en "nyckelperson" enligt . Dagens svenska regler visar att det saknas förståelse för att invandring är en ekonomisk tillväxtmöjlighet för ett land. Det finns också en avsaknad av respekt för frivilliga överenskommelser mellan människor. Bilfirman vill ju ha anställd, varför ska svenska myndigheter förbjuda dem att avtala om det? I vissa fall har geografiska gränser uppenbarligen fortfarande stor betydelse. har vi kunnat läsa artikel efter artikel om behovet av ökad arbetskraftsinvandring till och . Befolkningsstrukturen i kombination med prognoserna för arbetsmarknaden visar att det behövs fler som arbetar och fler som arbetar mer. Nya underökningar visar att svenska folket är starkt positivt till invandring för arbete. På står det: "Det är svårt att få arbetstillstånd i ." Dörren är i princip stängd för människor som vill komma till för att arbeta och bygga en framtid. Endast en procent - eller 403 personer - av dem som fick uppehållstillstånd i fick det av arbetsmarknadsskäl enligt uppgifter från . Arbetstillstånd ges bara undantagsvis för "kvalificerade befattningar eller annan specialiserad yrkesutövning". 11 000 tidsbegränsade tillstånd beviljades på grund av "tillfällig brist på yrkesutbildad arbetskraft". "Om vi öppnar för arbetskraftsinvandring permanentar vi massarbetslösheten i storstädernas förorter", sa då arbetskraftsinvandring diskuterades intensivt i media. Det är ett vanligt argument, men bygger på en statisk samhällssyn och en missuppfattning om hur ekonomin fungerar. Dels är antalet jobb inte i en ekonomi i tillväxt, dels är det fråga om hur utbud och efterfrågan på arbetskraft möter varandra. 25 000 jobb kunde inte tillsättas på grund av rekryteringsproblem, enligt uppgifter från . Detta är också en av de stora utmaningarna för framtiden. I rapporten "Den framtida personalförsörjningen - Tre scenarier " uppskattar () att det kommer att saknas mer än 300 000 personer på arbetsmarknaden . Konsekvensen av detta riskerar att bli lägre tillväxt och välfärd. Vi behöver fler som jobbar för att välfärden skall kunna upprätthållas. har i , i strid med regeringen, lyckats tvinga fram en utredning av ett moderniserat regelverk för arbetskraftsinvandring, som skulle kunna lösa några av de problem vi nu ser. Regeringen menar att arbetskraftsinvandring är bra i bristyrken, men har ingenting gjort åt att vårdbiträden, bilplåtslagare och läkare som har jobb i löpande avvisas. Vårdköer förlängs och underbemanning försvåras när läkare och annan vårdpersonal inte får vara kvar på sina arbetsplatser i . Det är rimligare att fråga sig när det inte finns skäl att ge en person som har fått ett jobb rätt att arbeta, än tvärtom. Ett legitimt skäl kan vara tidigare brottslighet eller tidigare försök till olaglig inresa, även om grundregeln bör vara att arbete ger arbetstillstånd. En vanlig invändning mot migration och arbetskraftsinvandring är att det skulle leda till så kallad brain-drain i utvecklingsländer. För oss är individens frihet att forma sitt liv och att göra sina egna livsval central. Men det behöver inte heller vara negativt för ett land att ha delar av sin befolkning utomlands. Tvärtom är det vanligt att personer återvänder till sina ursprungsländer och på så sätt uppstår ett inflöde av kunskap, nya impulser och idéer. Det är dock varje lands ansvar att skapa så attraktiva villkor att leva i att människor vill komma tillbaka efter utbildning och arbete utomlands. Exitmöjligheten - att kunna välja att lämna sitt land - är viktig. Asylrätten, som vi värnar, ger människor i behov av skydd rätt att söka det och få ansökan prövad. En annan sak är att länder därutöver kan utforma egna regler om vad som ska gälla för personer som vill komma på besök eller bosätta sig i landet för en kortare eller . Vi välkomnar regler som möjliggör rörlighet. Denna rörlighet sker på självförsörjningens grund. Ingen har rätt att begära att ett land skall ställa upp med försörjning, när skyddsbehov saknas. En viktig principiell aspekt är att vi alla bör ha rätt att anställa, sälja sommarstugan eller hyra ut lägenheten till den vi vill, oavsett nationalitet. begränsas avtalsfriheten rejält av nationsgränserna. Den restriktiva synen på arbetskraftsinvandring är relativt ny i vårt land och tillkom sista år. Under 1950 och 1960-talen kom ett betydande antal arbetskraftsinvandrare till . Dessa hade högre förvärvsfrekvens och högre snittinkomster än svenska folket i allmänhet. Den organiserade invandringen, det vill säga när företag eller myndigheter aktivt rekryterade folk till , var inte dominerande. Man kom istället hit spontant på turistvisum och sökte sedan arbete här. När man fått arbete sökte man arbetstillstånd. Det var först senare del som dörren stängdes. 1967 reglerades invandringen och det blev inte längre tillåtet att söka arbetstillstånd efter inresan. Vi har haft en gemensam nordisk arbetsmarknad , med goda erfarenheter. är en del av en gemensam västeuropeisk arbetsmarknad, som har utvidgats till nya medlemmar i . 7Praktiska resonemang - arbetskraftsinvandring För , med en åldrande befolkning och prognoser om betydande arbetskraftsbrist, finns tydliga demografiska aspekter, utöver de principiella, att ta hänsyn till vad gäller arbetskraftsinvandring. Vi vill skapa moderna regler för arbetskraftsinvandring även från länder utanför EU. Så långt det är möjligt skall reglerna vara jämförbara med de regler som gäller för EU-medborgare. En grund för denna rörlighet är självförsörjning. Ingen har automatisk rätt att komma eller stanna om denna grund försvinner. Det gör att ingen kan hävda att det är fråga om negativ särbehandling av tredjelands medborgare. Det gör också att erfarenheterna av många års gemensam arbetsmarknad kan användas i diskussionen. Detta är några av våra utgångspunkter för ett moderniserat regelverk för arbetskraftsinvandring som vi vill ska utredas i den kommande parlamentariska utredningen: Uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall kunna sökas både från hemlandet och i , efter inresan. Det skall vara möjligt att vistas i , till exempel , för att söka arbete. gäller självklart krav på självförsörjning. Den arbetssökande ansvarar också själv för sitt boende. Sedvanliga visumregler gäller för berörda länder. Det innebär att människor kan komma hit på turistvisum och söka jobb och därefter arbetstillstånd. Den som kan dokumentera att han eller hon fått ett arbete genom till exempel anställningsavtal skall beviljas uppehållstillstånd/arbetstillstånd. Arbetsgivarna - inte AMS - bör få avgöra vilka kompetenser det finns behov av på arbetsmarknaden. Arbetstillstånden skall inte vara avgränsade till viss arbetsgivare, eller visst yrke. Grundregeln bör vara att personer som har skaffat arbete också får arbetstillstånd och uppehållstillstånd om inga särskilda hinder föreligger (vandelsprövning). Proceduren kring arbetstillstånd bör organiseras så att väntetiderna blir korta. För kortare arbeten ges tillfälligt arbetstillstånd, med möjlighet till förlängning. För fast arbete eller jobb som är varaktigt ges arbetstillstånd för , till exempel . Detta gäller även medföljande familj. Utländska studenter skall automatiskt få arbetstillstånd efter examen i . De bör också automatiskt ha arbetstillstånd för extrajobb . Reglerna för arbetskraftsinvandring skall utformas så att asylrätten inte urholkas, eller missbrukas genom ansökningar som saknar grund. Asylsökande får inte behandlas olika beroende på deras arbetssituation. Det finns skäl att se över hur socialförsäkringssystemen skall fungera vid arbetskraftsinvandring. Den utredning som medverkat till att driva fram om ett moderniserat regelverk för arbetskraftsinvandring bör göra bland annat detta. 8Rörlighet för skydd/asyl 8.1Praktiska resonemang - asyl Rätten att söka asyl är fundamental enligt internationella konventioner. Den handlar om människor med skyddsbehov som vi har skyldighet att ge en . Det är därför viktigt att tydligt särskilja situationer där en person är flykting enligt eller i övrigt har skyddsbehov, en person vill skapa sig en framtid i genom egenförsörjning, så kallad arbetskraftsinvandring. har ett absolut ansvar att upprätthålla flyktingars rätt att söka asyl i enlighet med . För människor som vill komma till för att arbeta och bygga en framtid är situationen en annan. Krav på rättssäkerhet är en del av den moderata politikens kärna. Hanteringen av asylärenden i har inte kunnat leva upp till dessa krav. En enig riksdag har, på bland annat initiativ, beslutat att skall avskaffas. Dessvärre har regeringen fördröjt övergången till en ny instansordning, med negativa konsekvenser för många asylsökande och systemets trovärdighet som följd. De långa väntetiderna är även de ett allvarligt problem vid asylprövning. De bidrar i många fall till att skapa nya trauman hos dem som söker asyl. Väntetiderna håller människor utanför samhället. Vi föreslår att regeln bör vara att ingen skall behöva vänta mer än på besked om asyl i första instans, förutsatt att den sökande samverkar under processen. För barn bör vara målet. Barn har rätt att få sina egna asylskäl prövade. har det närmast förutsatts att barns skyddsbehov är desamma som föräldrarnas, men såär inte alltid fallet. Ett barn kan ha tvingats delta i krig, eller utsatts för förföljelse grundad på etnicitet eller kön och därmed ha ett eget skyddsbehov. Kravet på maximalt sex månaders handläggningstid i första instans är ett entydigt politiskt krav. Vi utesluter inte att resurser måste tillföras för att möjliggöra kortare handläggningstider, men skall ha frihet att använda sina resurser och organisera sin verksamhet på det sätt som det finner effektivast, för att uppnå målet om maximalt sex månaders handläggningstid. får riktade statsbidrag till prövning respektive boende, och pengar får inte flyttas mellan dessa två anslag. drog mer än hälften av ansökningarna ut längre än . Att korta väntetiderna för asylprövningen är ett självklart humanitärt krav. Därutöver torde en snabb och rättssäker handläggning minska antalet överklaganden och förnyade ansökningar. En uppskattning är att av de uppehållstillstånd som beviljas av humanitära skäl har i av fallen grunderna för dessa tillkommit i . Det är ett underbetyg för dagens hantering. Utgångspunkten skall vara att asylärenden prövas en gång. Men en nödutgång måste finnas i lagen: När människor utsatts för så svåra trauman att de inte kunnat redogöra för sin sak fullt ut, när hälsan kraftigt försämras eller när situationen i det gamla landet omvälvande förändras måste möjligheten till nytt ställningstagande finnas. Dokumentlöshet försvårar fastställandet av människors identitet och därmed möjligheterna att snabbt och korrekt bedöma deras skyddsbehov. Om en person inte lämnar korrekta uppgifter om sin identitet kan bedömningen av skyddsbehovet försvåras och i vissa fall omöjliggöras. är det viktigt att konstatera att människor med genuina asylskäl kan sakna pass, och ofta gör det. En person som flyr från förföljelse och förtryck har självfallet svårt att få med sig relevanta handlingar, vilket medför att identitetshandlingar inte får vara ett orubbligt krav. Med fri rörlighet inom EU är det också naturligt med gemensamma EU-regler för flyktingpolitiken, för att fördela ansvaret för asylmottagandet mellan olika länder. I detta perspektiv finns skäl att se positivt på utvidgningen. I praktiken innebär det att får ett antal nya mottagarländer. I vårt relativa närområde finns alltjämt länder med minoritetsproblem, länder i ofullständig demokratisk omvandling och auktoritära regim. Inte minst därför är det viktigt med ett fungerande gemensamt agerande inom EU. Genom ett gemensamt politiskt agerande i och av EU kan många tragedier och flyktingkatastrofer undvikas. Gemensamma fredsbevarande och fredsskapande åtgärder kan hindra akuta kriser och stoppa situationer som börjar urarta. Med hjälp av säkra zoner, så kallade "safe-havens", kan flyktingar hjälpas i närområdet i samband med krishantering. En asylansökan skall bedömas i det land den görs. har segregation blivit ett ord på varje politikers läppar - men vari består egentligen problemet? Segregation är inte alltid i sig ett problem. Om pensionärer väljer ett boende på etnisk grund, till exempel ett boende där alla talar finska, eller om barnfamiljer väljer att bo i ett område som är särskilt lämpligt för barn, eller om människor söker sig till samma bostadsrättsföreningar är detta inte något problem. Likväl är det exempel på segregerade boenden. Det är i stället den ofrivilliga segregationen - det sociala utanförskapet och maktlösheten - som vi måste göra upp med. Mer specifikt talas ofta om "etnisk segregation", både som ett problem i sig och som benämning på ett större samhällsproblem. Men också detta sätt att definiera frågan leder fel. I de områden som regeringen talar mest om som "etniskt segregerade" är den etniska mångfalden större än någon annanstans i samhället. Det finns människor från dussintals etniska grupper i de områden där insatser fokuseras på att bryta just "etnisk segregation". Dessa områden är knappast etniskt enkelriktade. Den som ser dessa områden som etniskt segregerade, utgår från den förhärskade synen att invandrare är en enhetlig grupp, som måste tas om hand på samma sätt. Så länge människor befinner sig utanför förstår de flesta att en kurdisk politiker från norra , en läkare från och en bonde från inte bara kommer från olika platser, utan också har olika individuella förutsättningar i livet. Men direkt när de stiger över landets gräns börjar de betraktas som en grupp. Ett kollektiv med mer som förenar än som skiljer. Då blir de "invandrare". Det är också fel att tro att människor med utländskt ursprung automatiskt är utanför. Tvärtom, de allra flesta av dem som staten betraktat som invandrare, eller beskriver som människor med utländsk bakgrund och deras barn är fullt "integrerade", har jobb och familj. Resonemanget om "etnisk segregation" bortser dessutom från att tusentals svenskar lever i utanförskap, i samma bostadsområden och huvudsakligen av samma orsaker: maktlöshet, arbetslöshet, bidragsberoende och bristande utbildning. Orsaken till problemen är generella, men har särskilt tydligt drabbat invandrade svenskar. Några av anledningarna som vi identifierat är: Som nyanländ är man extra beroende av att välfärdssystemen fungerar. Bristerna och inflexibiliteten i den socialdemokratiska välfärdsstaten blir tydliga. De stela reglerna på arbetsmarknaden drabbar alltid människor som står utanför och försöker ta sig in hårdast. Det långsamma och kollektivistiska mottagningssystemet skolar in folk i passivitet, vilket leder till inlärd hjälplöshet. Det finns utrymme att ställa högre krav på snabbare introduktion och egen försörjning om trösklarna till arbetsmarknaden sänks. Språket kan utgöra ett hinder. är bristen på språkkunskaper förmodligen mindre avgörande än vad som tidigare antagits för dagens situation. Förekomsten av diskriminering försvårar för många personer med utländsk bakgrund. Problemen hänger samman. Ur utanförskap, arbetslöshet eller kunskapsbrist kommer uppgivenhet och skapar grogrund för brottslighet. Det är inte ett invandrarproblem, utan ett socialt och rättsligt problem. Härutöver finns en mindre grupp personer från främst länder i tidigare , som använder möjligheten att söka asyl i för att begå brott. Dessa saknar skyddsbehov och skall snabbavvisas. Men den brottslighet som kopplas till personer inflyttade från andra länder bidrar till rädsla för och misstro mot invandrade. Detta drabbar alla, även den majoritet som naturligtvis aldrig begått några brottsliga handlingar, och stärker känslan av utanförskap. 10En bild av dagens problem I en avgångsklass på en av landets främsta reklam- och marknadsföringsskolor gick en kvinna som ursprungligen kom från . Hon hade när det var examensdags sökt 60 jobb. Ingen hade kallat henne till intervju trots att hon hade en cv som rimligen borde ha varit intressant. De flesta andra i hennes klass hade fått jobb, eller hade jobb på gång. började arbetsmarknaden försämras för invandrare. Som visats i avsnittet om arbetskraftsinvandring hade sysselsättningen dittills varit högre för invandrare än infödda. är invandrades grad av sysselsättning , jämfört med hos personer som är födda i , enligt (Rapport 2002). Arbetsmarknaden för invandrare är starkt konjunkturkänslig. När efterfrågan på arbetskraft stiger, så stiger också sysselsättningen för invandrare, men när konjunkturen viker verkar de vara de första som får gå. Hög relativ sysselsättning för invandrade finns på orter där sysselsättningen är hög i allmänhet. Näringsstrukturen spelar också en roll, industrin är viktig. Mindre orter har lyckats bättre än storstäderna.