mot · GR02Ub6 · 2004-04-30 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:138 Tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande avslår regeringens proposition om tillfälligt vidgad användning av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens rekryteringsbidrag avskaffas till förmån för generella förbättringar i studiestödssystemet. Regeringen vill göra det orättvisa orättvisare Regeringen föreslår att dagens bidrag för att rekrytera äldre arbetslösa till utbildning, det s.k. rekryteringsbidraget, ska utvidgas till att gälla också dem som är anställda men vill läsa på deltid. Av någon anledning föreslås bara de som är anställda vid en kommun eller ett landsting få tillgång till detta nya rekryteringsbidrag. Varför statligt eller privat anställda ska uteslutas från bidraget framgår inte av regeringens proposition men det stämmer väl överens med regeringens vana att ställa grupper mot varandra utan att reflektera över vad det får för konsekvenser. Man skulle kanske kunna tänka sig att det föreslagna bidraget skulle vara värdefullt för att öka andelen utbildade inom bristyrken som sjuksköterskor eller lärare. Det görs dock klart att bidraget inte ska gå till detta. Personernas utbildningsbakgrund har mindre betydelse, står det i propositionen. Kommuner och landsting har misskött sin uppgift att rekrytera personal till dessa bristyrken och av ekonomiska skäl anställt t ex outbildade lärare. Andelen obehöriga grundskollärare har fördubblats till tjugo procent. Eftersom samma kommuner nu skulle styra över vilka anställda som skulle få detta bidrag, är det risk att de fortsätter prioritera galet. Det rekryteringsbidrag som funnits innebär att vissa personer ska kunna få hela studiestödet som bidrag och att de som haft högre inkomst dessutom ska kunna få ett förhöjt studiemedel, också det helt i form av bidrag. anser att studiestödssystemet måste förbättras för alla, såväl vuxenstuderande som studenter vid högskolan. Vi har länge arbetat för ett generellt, enhetligt studiestödssystem med generösare villkor för alla studerande inte ett ensidigt gynnande av vissa. Den selektiva studiestödspolitik som regeringen förespråkar skapar förhållanden som upplevs som orättvisa av många studerande. Varför skall vissa få fullt bidrag medan andra får leva på studielån som de sedan måste betala tillbaka? Rekryteringsbidraget är orättvist mot dem som väljer att studera och mot dem som ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden. Uppmuntran till vidare studier ska gälla alla Vuxenutbildningen har en allt viktigare roll att fylla, eftersom kraven på vilka grundläggande kunskaper en människa behöver för att kunna delta i yrkesliv och kunskapsutveckling har ökat. Alla människor ska ha möjlighet att komplettera den utbildning de skaffade sig i ungdomen. har individen bara rätt till vuxenutbildning motsvarande nivå. vill införa en rätt också för dem som saknar gymnasieutbildning att genomgå en sådan utbildning i vuxenutbildningen. Alla ska också ha rätt att komplettera sin gymnasieutbildning, så att de uppnår behörighet för högskolestudier. är det stora skillnader mellan vuxnas möjligheter att delta i gymnasieundervisning beroende på var de bor. Enligt är det djupt orättvist att en person utan gymnasieutbildning, som är beredd till ekonomiska uppoffringar för att studera, inte ska ha rätt till kostnadsfri gymnasieutbildning. Att uppmuntra personer att studera på högskolenivå är också mycket viktigt både för individens behov av personlig utveckling och för att höja samhällets kunskapsnivå. Att subventionera en viss grupps studier, vilket regeringen vill med propositionen, är dock inte rätt väg att gå. vill lägga resurserna på en successiv höjning av totalbeloppet för alla studenter och på höjd fribeloppsgräns för extraarbete. Därför föreslår att ska avslå regeringens proposition och föreslår i stället ett antal förbättringar i det generella studiestödssystemet. förslag till förbättrat studiestöd De flesta som studerar lever under mycket svåra ekonomiska förhållanden. Svårigheten med att få ekonomin att gå ihop kan vara den utlösande faktorn till studieavbrott. Kostnaderna för olika studerandegrupper har ökat kraftigt . är det att inleda en successiv höjning av det totala studiestödsbeloppet för alla studerande. föreslår därför att totalbeloppet för alla studerande höjs med med inriktningen att skriva upp beloppet ytterligare . Som vanligt ska dessutom uppräkning ske i förhållande till prisbasbeloppet. För den enskilda studenten finns inga ekonomiska incitament att färdigställa studierna och därmed ta ut examen. Detta gagnar vare sig den enskilda individen, högskolan eller samhället ekonomiskt. föreslår därför att de studenter som tar ut sin examen får en examensbonus. De studenter som avlägger examen ska få en nedskrivning av sina studieskulder. ska den s.k. fribeloppsgränsen tas bort helt och hållet så att arbete vid sidan om studierna inte bestraffas. Möjligheterna till dispens från regeln att studiemedel bara kan tas under 12 terminer, måste bli mycket mer generösa . En försöksverksamhet bör införas, så att studenter kan välja att korta sommarledigheten och få studiemedel för studier under tre terminer. har motioner om detta avslagits i , men har det kommit uttalanden från Socialdemokraterna som tyder på att de också kan tänka sig att pröva ett treterminssystem. anser det angeläget att dessa positiva uttalanden resulterar i konkreta förslag. Personer med studielån ska kunna vänta efter studiernas avslutande med att börja betala tillbaka. Av landets studenter är en tredjedel föräldrar, många av dem ensamstående mammor. Studerande med barn har en mycket utsatt situation och många hoppar av studierna. vill därför införa ett barntillägg i studiestödssystemet som är högre än det förslag som regeringen omtalar i årets ekonomiska vårproposition. Axel Darvik (fp)