mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:100 ekonomiska vårproposition 1.1 kan mycket bättre Socialdemokraterna har haft regeringsmakten . kan man konstatera att välfärden på många områden har försämrats. Sjukskrivningar och förtidspensioner har ökat dramatiskt, som antalet vårdplatser minskat och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen satts på undantag. Men Socialdemokraternas handlingsförlamning är påtaglig och därför räknar med att blir det med en kostnadsökning för ohälsan. Vårdköerna är långa och äldreomsorgen ropar efter resurser. Men trots de högsta kommunalskattehöjningarna väntas underskotten i kommunsektorn öka. Ungefär 1,1 miljon människor i arbetsför ålder beräknas försörjas av sociala ersättningar. Det är lika många människor som under det djupaste . Till de sociala ersättningarna räknas sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning (f.d. förtidspension), arbetslöshetsersättningar eller socialbidrag. Den öppna arbetslösheten stiger, och beräknas uppgå till av arbetskraften. Socialdemokraterna kommer allt längre från sitt mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet som skulle gälla . Svenska låginkomsttagare tillhör fortfarande de hårdast beskattade i världen bland låginkomsttagare. Men det socialdemokratiska systemet möjliggör inte någon ljusning, eftersom tillväxtåtgärder uteblir. Företag och kapital lämnar landet medan statsministern, som i , ser på och gratulerar. Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Den tragiska bakgrunden är att svenskt ägande straffbeskattas jämfört med utländskt ägande i . Trots det väljer Socialdemokraterna att behålla både dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten. En konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över framgångsrika familjeföretag. Men Socialdemokraterna tycks inte ha några planer på förändring. Ideologiska skygglappar har kraftigt försämrat förmågan att se och åtgärda den förödande utvecklingen på detta område. Valfrihet och dynamik bromsas och motarbetas och det kommunala självstyret urholkas när Socialdemokraterna går in med stopplagstiftningar på vårdområdet. Bostadsbyggandet är rekordlågt och vägnätet kraftigt eftersatt. Den svenska visar allt sämre resultat. Andelen underkända elever har ökat kraftigt och uppgår till . Antalet poliser har minskat med . Människor känner sig otrygga på gator och torg och butiksägare blir allt mer uppgivna. Socialdemokraterna lovade stort i valrörelsen , men eftersom de struntat i tillväxtpolitiken har de tvingats dra tillbaka även sådana satsningar som varit inräknade i statsbudgeten. Det gäller t.ex. höjningen av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen. Socialdemokraterna framhåller att statens utgiftstak ska hållas. Men de klarar inte av det med mindre än att de byter redovisningsprinciper, flyttar utgifter fram och tillbaka mellan åren och gör oegentliga s.k. tekniska justeringar av taket. Budgettrixande i stället för tillväxtpolitik har blivit högsta mode i . har under det socialdemokratiska regeringsinnehavet , trots goda år, inte tagit igen något av vad vi förlorat gentemot omvärlden. kommer i stället enligt både Socialdemokraternas egna och prognoser fortsätta att halka efter andra länder . Mot denna bakgrund är det inte konstigt att Socialdemokraterna gör sitt bästa för att bortförklara alla självförvållade problem med svagheter i omvärldens ekonomier. vill i första hand koncentrera uppmärksamheten på de inhemska strukturproblem som regering och riksdag faktiskt kan göra något åt. Det är i huvudsak dessa problem som lett till att trendmässigt haft en svagare tillväxt än de flesta andra . I den senaste regeringsförklaringen, , fanns tydliga ansatser mot en mer tillväxtorienterad politik. Dessvärre besannades än en gång Socialdemokraternas historia av luftiga löften om tillväxtfrämjande åtgärder som inte infrias. Bristerna i de offentligt finansierade välfärdssystemen står i bjärt kontrast till den socialdemokratiska valrörelseretoriken. De offentliga kassakistorna gapar tomma, som vårdköerna växer och bristerna i psykiatrin uppenbarats för alla. Rekordhöga kommunalskattehöjningar försvagar hushållens köpkraft men löser inte de kommunala underskottsproblemen. Det blir allt tydligare att Socialdemokraterna har tappat greppet om utvecklingen. Det blir också allt tydligare att utan en bättre tillväxt finns det bara nedskärningar att fördela. 1.2 Det går att vända utvecklingen! En fortsättning med Socialdemokraterna vid makten innebär att framtiden ter sig onödigt dyster. har på många områden potential för ökad tillväxt. Problemet är att den inte tas tillvara. är inte en gång för alla dömt att utvecklas sämre än omvärlden. Därför inriktas ekonomiska politik på att stärka den svenska tillväxtkraften så att inte minst resurserna för de viktiga gemensamma välfärdstjänsterna kan tryggas. Goda exempel finns på att det i länder som liknar går att byta inriktning till en annan och framgångsrik politik. och har visat att inget land är dömt att fortsätta en ekonomisk kräftgång. har också visat att det är möjligt att höja den potentiella tillväxten. 1.3 Välfärd genom förnyelse och tillväxt I denna motion lägger fram riktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken. Syftet med ekonomiska politik är att skapa en bättre välfärdsutveckling, en utveckling som bryter trettioåriga period av eftersläpning och bristande växtkraft. Detta åstadkoms genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Men det krävs också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad skola, gymnasie- och högskoleutbildning. Vi vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . Tillväxten bör i så stor utsträckning som möjligt åstadkommas genom att fler kommer i arbete och att det totala antalet arbetade timmar därmed ökar. Detta är nödvändigt om vi ska klara utmaningarna med en åldrande befolkning i en globaliserad ekonomi. Det måste vara mödan värt att starta och driva företag. Det måste vara lönt att arbeta mer. Det måste löna sig bättre med utbildning. Det handlar också om att öka människors möjligheter att påverka och känna trygghet i sin vardag: Att få tiden att räcka till också för barnen, att kunna leva på sin lön och slippa bidragsberoende, att kunna påverka sin arbetssituation, att känna att man behövs, att sjukvården fungerar när man behöver den, att man får det självklara förtroendet och rätten att välja barnomsorg, skola eller äldreomsorg efter egna önskemål. ska bli ekonomiskt starkare, men också ett mycket tryggare och bättre land att leva i. Ett möjligheternas land för alla. Inriktningen för vår ekonomiska politik är därför också att kraftsamla på de områden vi anser måste prioriteras högre: bättre vård, skola och omsorg, ökad valfrihet och köpkraft för barnfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda, familjer och pensionärer genom sänkt inkomstskatt. Krafttag måste tas för att råda bot på den rekordhöga sjukfrånvaron och det ökande antalet förtidspensioneringar. Det bör ske genom en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som redan från början sätter individens rehabiliteringsbehov i centrum. Företagsklimatet måste förbättras kraftigt, liksom infrastrukturen och bostadspolitiken. Konkurrensen måste stärkas. Polisen och övriga rättsväsendet måste ges avsevärt bättre möjligheter att bekämpa brottsligheten. 1.4 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Det överordnade målet för den ekonomiska politiken är att ge människorna en till alla delar god livsmiljö (se avsnitt 6.1.1). Därför måste den ekonomiska politiken främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast så kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. Inom ramen för detta synsätt är vår inriktning för den ekonomiska politiken att lägga grunden för att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone i genomsnitt, och därmed skapa ett ökat välstånd för alla. För att möjliggöra detta tillväxtmål krävs en politik som slår vakt om statsfinansiell stabilitet genom lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld, därigenom minskar den svenska ekonomins sårbarhet, skapar bättre villkor för arbete och företagande genom konkurrenskraftiga skattenivåer, ett bättre utbildningssystem, en reformerad lönebildning samt krafttag mot ohälsa och sjukskrivningar därmed kan den faktiska sysselsättningen öka kraftigt, skapar goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkliga sina ambitioner och på så sätt minska de regionala och sociala obalanserna, ökar valfriheten och säkrar både mäns och kvinnors kontroll över den egna tillvaron, förbättrar den inhemska konkurrensen, bland annat i offentlig tjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektor. inriktning för den ekonomiska politiken och för budgetpolitiken framgår i kapitel 6, 7 och 8. anger sex politik- och budgetområden som är prioriterade i den ekonomiska politiken. På samtliga dessa områden krävs reformer i ordets verkliga mening. Det gäller politiken för att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat med en fungerande infrastruktur och bostadsbyggande, det gäller skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare, valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan samt ett återupprättat rättssamhälle. Bland satsningarna på en bättre vård och omsorg är en kraftigt förbättrad rehabiliteringsförsäkring och andra åtgärder mot ohälsoutvecklingen av central betydelse. Den socialdemokratiska regeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direkt felaktig. I kapitel 8 presenteras inriktningen för politik på dessa politikområden i sammandrag. Samtliga förslag är fullt ut finansierade genom omprioriteringar inom statsbudgeten, såväl på utgifts- som på inkomstsidan. Ett flertal viktiga reformer låter sig inte tydliggöras genom ändrade budgetramar. Regelförenkling kostar t.ex. inte särskilt mycket, men har stor betydelse för företagsklimatet. I sammanhanget små satsningar på förstärkt konkurrens via ett stärkt och skärpt lagstiftning är också exempel på viktiga reformer som inte bäst beskrivs i budgettabeller. Enligt den nya budgetordning som har lagt fast, ska några preciserade förslag på anslag och utgiftsområden inte föras fram i samband med vårpropositionen. Denna princip följer . En uppdatering och framskrivning har dock gjorts av de förslag vi senast lade fram för (). Därtill har vissa preliminära ställningstaganden gjorts till Socialdemokraternas nya förslag som presenteras ekonomiska vårproposition. Ett antal egna preliminära förändringar har därefter gjorts i förhållande till våra förslag : Arbete måste löna sig bättre För det första anser vi att drivkrafterna för arbete måste stärkas ytterligare. Vi räknar därför med en ytterligare sänkning av inkomstskatten för alla som förvärvsarbetar. Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare. Jämfört med räknar vi med att inkomstskatten på arbete sänks med ytterligare . Detta är ett led i det jobb- och tillväxtpaket vi anser måste förverkligas. Se avsnitt 6.2. Rättsväsendet måste stärkas ytterligare anser att ytterligare satsningar måste göras på rättsväsendet, inte minst gäller detta polisen och kriminalvården. nya familjepolitik har inarbetats i budgeten Den nya familjepolitik som presenterat medför något högre utgifter för statskassan. Totalt sett handlar det om ca extra jämfört med tidigare. Detta har inarbetats i budgeten. Nyföretagandet måste ges bättre förutsättningar Ett flertal signaler indikerar också att riskkapitalförsörjningen i tidiga skeden måste förbättras kraftigt inte minst de nya bottensiffrorna gällande nyföretagandet . Därför föreslås en fördubbling av anslaget till s.k. såddfinansiering. Denna typ av finansiering har tidigare visat sig vara mycket framgångsrik. Anslaget för denna verksamhet bör fördubblas från ca 50 till . Nya förslagen finansierade och det finansiella sparandet stärks Samtliga nya förslag har finansierats, och därtill har vissa planerade skattesänkningar skjutits fram för att bidra till att stärka det finansiella sparandet i staten, som Socialdemokraterna ekonomiska vårproposition försämrat ytterligare. Den inlåsning av kapital som det individuella pensionssparandet medför är inte entydigt positiv för samhällsekonomin. För yngre personer som inte betalar statlig inkomstskatt är den sparformen inte heller alltid ekonomiskt motiverad till följd av den årliga avkastningsskatten. Ett eget obundet sparande i breda aktiefonder kan vara mer lönsamt. I syfte att i stället möjliggöra lägre skatt på arbete bör avdragsrätten begränsas från nuvarande till av ett prisbasbelopp. I kronor innebär det en minskning av avdragsrätten från ca till . Det genomsnittliga sparbeloppet uppgick till . Därmed kommer det stora flertalet att även efter förändringen kunna pensionsspara med avdragsrätt även med det lägre avdragsgilla beloppet. Genom den lägre skatten på arbete uppstår en större makt över den egna arbetsinkomsten som kan användas antingen till sparande eller konsumtion. Med denna förskjutning av skatten på arbete främjas också ett mer aktivt personligt ägande, sparande och ansvarstagande i viss kontrast till det ansiktslösa och sällan omprövade sparande som individuellt pensionssparande medför. En reduktion av avdragsrätten enligt ovan skulle innebära en förstärkning av de offentliga finanserna med ca . har länge förespråkat att straffbeskattningen på hushållstjänster slopas, så att hushållen, precis som företagen, inte behöver betala dubbel skatt för de tjänster de köper utifrån. Förslaget innebär konkret att en skattereduktion på av arbetskostnaden inklusive moms införs för hushållens köp av hushållstjänster, inklusive s.k. ROT-arbeten. Detta förslag täcker in alla typer av normala arbeten som utförs i det egna hushållet eller på den egna tomten. Socialdemokraternas förslag om att tillfälligt återinföra det tidigare ROT-avdraget gäller emellertid enbart Reparation, Om- och Tillbyggnad, men inte underhållsarbeten som t.ex. tvätt och städning. avvisar därför Socialdemokraternas förslag, vilket innebär en budgetförstärkning jämfört med tidigare beräkningar. Likaså avvisas Socialdemokraternas förslag till tillfälliga stimulanser för källsortering och tillfälliga stimulanser för energianpassning av offentliga lokaler. bostadspolitik är i stället långsiktigt inriktad på bostadsförbättring och ett ökat byggande genom en halvering av byggmomsen (genom en skattereduktion), ett slopande av fastighetsskatten och genom införande av en permanent skattereduktion på hushållstjänser. För att stärka det finansiella sparandet under de år som konjunkturmässigt bedöms bli goda skjuts också vissa av våra föreslagna skattesänkningar fram . Detta gäller sänkningen av arbetsgivaravgifterna och avvecklingen av juridiska personers dubbelbeskattning av utdelningsinkomster på icke näringsbetingade andelar. Dubbelbeskattningen av fysiska personers utdelningsinkomster avvecklas däremot enligt tidigare plan, liksom förmögenhetsskatten. Tabell 1.1 Förändringar från beräkningarna i budgetalternativ Effekt på budgetalternativ av nya förslag Sänkt inkomstskatt på arbete, netto Fördubblat anslag till såddfinansiering (riskkapital) i tidiga skeden Minskad inlåsning av kapital: reducerad avdragsrätt för pensionssparande Inget behov av tillfälligt och begränsat ROT-avdrag tfa eget förslag om skattereduktion för hushållstjänster Senareläggning av sänkta arbetsgivaravgifter Senareläggning av avvecklad dubbelbeskattning för juridiska personer Inget behov av tillfällig skattestimulans för källsortering Inget behov av tillfällig skattestimulans för offentliga lokaler Lägre extratillskott till infrastruktur Summa, förstärkning av finansiellt sparande jämfört med beräkningarna Total förstärkning av finansiellt sparande jämfört med förslag i VP04 1) I denna post ingår alla volymförändringar som följer av nya makroekonomiska antaganden i vårpropositionen och uppdaterade beräkningar av budgeteffekterna av förändrade regelsystem. Vi välkomnar att Socialdemokraterna nu planerar att avsätta större resurser till infrastrukturinvesteringar. Därmed kan föreslagna tillskott utöver regeringens förslag bli lägre . I övrigt anser vi att anslag inom utgiftsområde 1 kan reduceras ytterligare. Främst gäller det . Förändringarna sammanfattas i tabell 1.1 ovan. Observera att det är förändringarna på budgetalternativ som anges, inte de totala satsningarna eller besparingarna. 1.1 kan mycket bättre 1 1.2 Det går att vända utvecklingen! 1.3 Välfärd genom förnyelse och tillväxt 4 1.4 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 4 1.5 Prioriterade budgetområden 5 2 Förslag till riksdagsbeslut 13 3 Nio förlorade år 14 3.1 Nio förlorade år för sjukvården 14 3.2 Nio förlorade år för skolan 16 3.3 Nio förlorade år för tillväxtpolitiken 18 3.4 Nio förlorade år för barnomsorgen 20 3.5 Nio förlorade år för företagandet 22 3.6 Nio förlorade år för rättstryggheten 23 3.7 Nio förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron 24 4.1 Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål 25 4.1.1 Målet för finansiellt sparande kräver budgetförstärkningar för att uppnås 26 4.1.2 Sysselsättningsmålet uppnås inte ens 26 4.1.3 Arbetslösheten ökar . Målet om högst 4 procents arbetslöshet allt mer avlägset 27 4.1.4 Målet om halverat antal socialbidragstagare nås inte 28 4.1.5 Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder 29 4.2 Tillväxtpolitik var god dröj 30 4.2.1 För tjugoförsta gången uteblir tillväxtåtgärderna 31 4.3 Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas med socialdemokratisk regering 33 4.4 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter 34 4.5 Många tecken på sönderkörda statsfinanser 35 4.5.1 Socialdemokraterna lånar 20032006 35 4.5.2 Stora underskott i statens finansiella sparande 36 4.5.3 Utgifterna för ohälsan ökar med per arbetsdag 36 4.5.4 Ofinansierade utgiftsökningar på tilläggsbudget 37 4.6 Socialdemokraterna förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin 37 4.7 Fortsatt högt skattetryck drabbar 38 4.7.1 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta 38 4.8 Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde 39 4.9 Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron fortsätter att öka 41 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras 43 4.11 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster 44 5 Den ekonomiska utvecklingen 44 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen 44 5.1.1 Utvecklingen i 44 5.1.5 Vändning i 46 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen 46 5.2.1 måste ta ansvar för sin egen ekonomi 46 5.2.2 Sysselsättningen, kronan och konkurrenskraften 47 5.2.3 och inflationen 47 5.2.4 Ljuspunkter på börsen och i industrin 48 5.2.5 Hushållen lånar 48 6.1 Grundläggande utgångspunkter 48 6.1.1 En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar 48 6.1.2 Bättre företagarklimat ger välstånd och nya jobb 50 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt 51 6.1.4 Endast genom fler i arbete tryggas välfärden 53 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva 54 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer 55 6.1.7 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler 55 6.2 Den ekonomiska politikens inriktning 56 6.2.1 Övergripande mål för den ekonomiska politiken: 3 procents tillväxt 57 6.2.3 Bättre villkor för arbete och företagande 60 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 69 6.2.5 Ökad konkurrens 70 6.2.6 Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska 73 7 Budgetpolitikens inriktning 78 7.1.1 Socialdemokraternas överskottsmål resulterar i ökad statsskuld 80 7.1.2 Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras 81 7.3 statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi 83 7.4 Statens lånebehov och statsskuld 84 8 Prioriterade områden 84 8.1 Tillväxtpolitik för nya jobb och ökad välfärd 84 8.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 86 8.1.2 Upprustad infrastruktur 87 8.1.3 Ökat bostadsbyggande 88 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön 89 8.2.1 Arbete måste löna sig bättre 89 8.2.2 Ålderspensionärer måste också få sänkt skatt 89 8.2.3 Avskaffad fastighetsskatt 90 8.2.4 Förbättrat reseavdrag och halva priset på hushållstjänster 92 8.3 En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa 93 8.3.1 Förstärkt föräldraförsäkring 94 8.3.2 Barndagar flexibelt och rättvist 95 8.3.3 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen 96 8.4 Bättre pensioner 97 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet 98 8.6 Ett återupprättat rättsväsende 99 9.1 Tillskott på 100 9.1.1 Regleringar enligt finansieringsprincipen 101 9.2 Inriktningen på 101 10 Statens inkomster 102 10.1 Sänkta skatter 102 10.2 Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier 102 10.3 Skattepolitikens inriktning på 102 11 Statens utgifter och utgiftstak 105 11.1 Statens utgifter 105 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 106 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.1). godkänner de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitten 6.2 och 6.2.26.2.6). godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2.1). godkänner det mål om ökat antal arbetade timmar som förordar (avsnitt 6.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattekvoten och utgiftstakens andel av BNP på lång sikt (avsnitten 10 och 11). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP (avsnitt 6.1.6). godkänner de prioriterade budgetområden för budgetpolitiken som föreslår (avsnitten 8.18.6). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2). begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.2.1) 3 Nio förlorade år Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under större delen av de två mandatperioderna 1994 till 2002 är resultatet för den socialdemokratiska regeringen uselt på viktiga välfärdsområden. Utvecklingen har gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Kalla fakta talar sitt tydliga språk. I det följande redovisas kortfattat utvecklingen för perioden 19942003 på de nämnda områdena som det finns definitiv statistik för. I några fall finns statistik för inte tillgänglig . I vissa fall har även prognoserna för tagits med. 3.1 Nio förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 17 612 . Det motsvarar en minskning med . Se diagram 3.1. På är det naturligt att det till följd av nya behandlingsmetoder och bättre läkemedel inte behövs lika många vårdplatser som . Detta återspeglas i att medelvårdtiden har sjunkit. Men den mycket kraftiga minskningen av antalet vårdplatser kan inte tillnärmelsevis uppvägas av sådana faktorer. En minskning av antalet vårdplatser innebär, allt annat lika, att den totala produktiviteten måste öka för att samma standard ska behållas. Produktivitetsutvecklingen har knappast varit så positiv . Vi vet också att antalet patienter inte har minskat i denna takt. Snarare kan resultatet av platsneddragningarna avläsas i de vårdköer som finns runt hela landet. Antalet landstingsanställda, undersköterskor och vårdbiträden m.fl., har minskat med totalt 19 600 . Den minskningen uppvägs inte av att antalet läkare och sjuksköterskor ökat marginellt .