mot · GS02Kr358 · 2004-10-01 00:00:00 — Den ideella sektorn, folkrörelser och folkbildning 5Goda villkor för den ideella sektorn4 5.2Ideellt engagemang och ekonomisk reglering5 5.3Förmåner av mindre värde6 5.4Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer6 5.5Mervärdesskatt i ideella sektorn7 7.3Bidrag till allmänna samlingslokaler10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera folkrörelsepolitikens mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av den ideella sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN:s frivilligdag bör uppmärksammas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regelverket för ekonomiskt stöd till generationsövergripande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att underlätta den ideella sektorns möjligheter att rekrytera ledare och funktionärer. begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag kring skattefrihet för förmåner av mindre värde.1 begär att regeringen återkommer med ett förslag om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Mervärdesskatteutredningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningssamverkan mellan den ideella sektorn och forskningsvärlden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om amatörkulturens ekonomiska villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattebefriad ersättning till ledare inom ideella organisationer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till icke-statliga kulturlokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till allmänna samlingslokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssättning av grund- och gymnasiekurser anordnande inom folkbildningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till trossamfunden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukhuskyrkan. 1 Yrkandena 6-8 hänvisade till SkU. 2Yrkande 11 hänvisat till SfU. 3Yrkande14 hänvisat till UbU. I finns en lång tradition av ideellt engagemang. Det ideella arbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap, mening och helhet i människors liv. Genom folkrörelserna, de ideella organisationerna, föreningarna och folkbildningen kan människor få möjlighet att möta andra med liknande intressen och tillsammans skapa en verksamhet som är utvecklande både för individen och samhället. Föreningslivet har också stor betydelse för den demokratiska infrastrukturen i vårt land. Genom föreningarna skapas möjligheter för människor att möta en demokratisk struktur och utvecklas i den demokratiska tradition som värnas inom föreningslivet. Den ideella sektorn verkar i gränszonen mellan privat och offentlig sektor. Det privata, det ideella och det offentliga - alla har en viktig plats i ett väl fungerande samhälle. Ofta kallas den ideella sektorn också den tredje sektorn eller den sociala ekonomin. Den sociala ekonomin är det vedertagna begreppet på Europanivå, och i många länder har utvecklingen på detta område kommit mycket längre än i . Med den sociala ekonomin avses den organiserade verksamhet som bedrivs fristående från både den privata och den offentliga sektorn. Syftet med verksamheterna är att göra konkret nytta för medlemmarna eller för andra grupper i samhället. Kännetecknande är också att vinstintresset är underordnat. Organisationerna inom den sociala ekonomin, folkrörelser, föreningar, trossamfund och frivilligorganisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De är de första att hitta orättvisor, upptäcka kantigheter, kartlägga nya områden och anta nya utmaningar. De kompletterar den offentliga verksamheten. I har vi byggt upp en offentlig social välfärd som är bra på många sätt. De allra flesta av de många människor som arbetar inom den offentliga sektorn gör en engagerad och professionell insats. Ändå finns stora problem i samhället, ungdomar som känner sig rotlösa, ensamstående föräldrar som har svårt att få vardagen och ekonomin att gå ihop och äldre som känner sig ensamma. Ökade resurser och bättre metoder i den offentliga sektorn är inte det enda svaret på dessa problem. anser att ökade möjligheter till engagemang från den ideella sektorn kan bidra till att höja livskvaliteten hos enskilda människor och kvaliteten i det offentliga serviceutbudet. är målet för folkrörelsepolitiken att människor skall ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. anser att målet bör kompletteras med följande tillägg: att stärka den ideella sektorn och utveckla dess roll i samhället. Under den borgerliga regeringen inleddes ett arbete för utveckling av den ideella sektorn. Olika forsknings- och utredningsprojekt initierades, och en beredning för utveckling av den ideella sektorn tillsattes. av relativ stiltje i denna fråga har den socialdemokratiska regeringen påbörjat ett sporadiskt arbete med att stärka utvecklingen av den sociala ekonomin. försökte regeringen visa handlingskraft genom att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp för frågor rörande folkrörelser och social ekonomi (Ju 2001:O). Sedan arbetsgruppen tillsattes har dock inte mycket hänt. I ett svar på en skriftlig fråga i rörande den sociala ekonomin skriver ansvarigt statsråd ingenting om arbetsgruppen. Där hänvisas istället till några enstaka seminarier som ska annordnas . Enligt budgetpropositionen har dock arbetsgruppen konstaterat att det föreligger behov av att se över folkrörelsepolitiken och de olika insatser som görs riktade mot föreningslivet och den sociala ekonomin. Regeringen sade sig då ha för avsikt att göra en sådan översyn. Enligt frågesvaret har denna översyn ännu inte påbörjats. Det finns ett uppenbart ointresse för dessa frågor hos den socialdemokratiska regeringen. En stor brist med den interdepartementala arbetsgruppen är dessutom att den enbart består av representanter från departementen. menar att det är självklart att en sådan arbetsgrupp även innehåller representanter från organisationer och föreningar. anser att det är viktigt att det arbete som påbörjades för att stödja och utveckla den ideella sektorn återupptas. Det finns många frågor som behöver belysas för att utvecklingen av den sociala ekonomin ska ske på ett sätt som berikar både den offentliga och den privata sektorn. Sektoriseringen inom den kommunala förvaltningen skapar problem, rollfördelningen mellan frivillig och verksamhet behöver klargöras, ansvarsförhållanden i samband med frivilliga insatser behöver utredas. Alla ökade möjligheter till finansiering måste prövas. Detta bör ges regeringen till känna. 5Goda villkor för den ideella sektorn Olika delar av den ideella sektorn bör ges goda och så lika förutsättningar som möjligt. Oavsett om verksamheten är inriktad på kultur, idrott eller något annat måste föreningarna ha likvärdiga möjligheter. Det ska heller inte vara avgörande vilken ålderssammansättning verksamheten har. Vi lever i ett samhälle som på många sätt är segregerat. En uppgift för politiken är att minska dessa klyftor genom att till exempel underlätta och skapa förutsättningar för möten mellan människor med olika bakgrund. En tydlig klyfta i samhället går mellan ung och gammal. Många unga människor saknar kontakt med de äldre generationerna. Det är en stor brist eftersom människor i olika åldrar har mycket att ge varandra i form av erfarenheter och kunskaper. För att underlätta möten över generationsgränserna måste det offentliga uppmuntra och stödja de mötesplatser som finns. Föreningslivet är en sådan mötesplats. förhindrar den statliga politiken i vissa fall generationsövergripande arbete. Ett sådant exempel är regelverket för ekonomiskt stöd till barns och ungdomars kulturutövande. Statligt stöd till ungdomsverksamhet i ideella föreningar går enbart till föreningar och organisationer där av medlemmarna är . Detta begränsar möjligheterna till generationsövergripande verksamhet. Dessutom drabbar det de ungdomar som valt att engagera sig i föreningar där kanske hälften av medlemmarna är eftersom de på grund av det inte får del av det ekonomiska stödet till ungdomsverksamhet. Detta drabbar särskilt ofta teater- eller orkesterföreningar samt trossamfunden vars verksamhet ofta är generationsövergripande. Ett annat problem är åldersgränserna. konstaterade fritidssektion att de kommunala bidragsberättigande åldrarna för flertalet kommuner är och att man därmed inte längre följer de statliga bidragsberättigande åldersgränserna. anser därför att man bör se över och förenkla regelverket för ekonomiskt stöd till barns och ungdomars kulturutövande i syfte att underlätta generationsövergripande verksamhet. 5.2Ideellt engagemang och ekonomisk reglering De många ideellt arbetande ledarna, bara inom idrotten fler än 706 000, som lägger ned miljontals timmar på att ta hand om barn och ungdomar, gör en stor insats för samhället som helhet. En mer anonym, men inte mindre viktig, ledarkategori är föreningsledarna, det vill säga ordförande, kassörer, sekreterare och andra föreningsfunktionärer som tillsammans får föreningens hjul att snurra och därmed skapar förutsättningarna för aktivitetsledarnas verksamhet. har det kommit flera signaler om att det blir allt svårare att rekrytera föreningsledare. I en rapport från framhålls tre orsaker: att uppdragen tar för mycket tid, att det är svårt att fåövriga medlemmar att engagera sig samt svårigheterna att hantera ekonomin. Bland ideella organisationer finns farhågor att den ekonomiska redovisningen blir så komplicerad att kassören måste vara ekonomiskt utbildad eller att särskild personal måste anställas, vilket få föreningar har råd med. Det skulle innebära ett dråpslag för den ideella sektorn. anser därför att det är mycket viktigt att den ideella sektorn även fortsättningsvis har en enkel administration som inte innebär ett krav på ekonomisk utbildning. I den översyn av folkrörelsepolitiken regeringen planerar bör ett av målen vara att förenkla lagar och regler på detta område. 5.3Förmåner av mindre värde I utredningen och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) föreslås att vissa förmåner ska undantas från beskattning, nämligen sådana som är av mindre värde och som ges vid särskilda tillfällen. Ett exempel som nämns är förmåner av mindre värde som utgår i samband med arbete i en ideell förening. anser att en beloppsgräns för vad som är mindre värde bör införas och att om det sammanlagda värdet av de gåvor eller förmåner som erhållits från samma arbetsgivare understiger detta värde ska det inte tas upp till beskattning. Vi anser att detta skulle vara värdefullt inte minst för ideella organisationer som på ett symboliskt sätt vill belöna sina medarbetare som i övrigt arbetar utan ersättning. 5.4Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer Parallellt med och inom många av de traditionella folkrörelserna har det vuxit fram ett stort antal ideella organisationer, föreningar och stiftelser var syfte är att stödja och hjälpa utsatta grupper i samhället både inom och utanför landets gränser. Organisationerna kanaliserar människors vilja att hjälpa andra och gör det utan eget vinstintresse. , , Cancerfonden, Röda Korset, , , ECPAT är bara några exempel på organisationer som gör ett ovärderligt arbete för sina medmänniskor. För många människor består det sociala engagemanget i regelbundet eller punktvis ekonomiskt stöd till hjälpverksamhet i olika former. De frivilliga insamlingarna uppgår till betydande belopp. I skänktes kontanta gåvor till de så kallade 90-kontona till ett värde av . Den totala summan för gåvor till samtliga ideella organisationer uppskattas till ungefär det dubbla. På många håll i världen är det möjligt att göra skatteavdrag för kostnaden för gåvor till ideella organisationer. De flesta EU-länder har olika typer av system för avdragsmöjligheter. Även i vårt grannland har medborgarna en viss möjlighet att göra avdrag för gåvor. Där ges möjlighet till skatteavdrag för såväl enskilda personer som näringsidkare när det är fråga om gåvor till vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för givarens verksamhet. Enskilda personer har dessutom en begränsad avdragsrätt för gåvor till vissa frivilligorganisationer som bedriver verksamheter såsom omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barn och ungdomar, religiös verksamhet, verksamhet till värn för människors rättigheter, katastrofhjälp m.m. I får varken privatpersoner eller företag göra avdrag för gåvor och donationer till ideella föreningar. Detta gäller oavsett om det är fråga om allmännyttiga ideella föreningar eller inte. kan inte hoppas på en växande ideell sektor utan att vi från lagstiftarnas sida skapar möjligheter för ett ökat engagemang och ett ökat givande. Det finns ingen anledning att tro att så påtagligt skulle skilja sig från andra länder. anser att det finns all anledning att se över möjligheterna att stärka de ideella organisationerna genom att införa avdragsrätt för gåvor till allmännyttiga organisationer. Vi utvecklar därför detta i en särskild motion, Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer, och avsätter för detta ändamål i vårt budgetalternativ. 5.5Mervärdesskatt i ideella sektorn presenterades utredningen (SOU 2002:74). I utredningen föreslås att alla ideella föreningar ska momsbeläggas för den näringsverksamhet dessa bedriver. Föreningar som bedriver second hand-försäljning för biståndsändamål skulle enligt förslaget alltså betala skatt för en verksamhet där varorna skänks, allt arbete utförs ideellt och behållningen går till biståndsändamål. Det är inte rimligt. Syftet med förslaget är bland annat att tillse att den ideella sektorn inte utövar verksamhet som innebär en snedvridning av konkurrensen. En sådan förändring skulle dock få stora konsekvenser för svenskt föreningsliv, och oron är därför stor att utredningens förslag ska förverkligas. Andra näringsverksamheter som enligt förslaget också kan komma att omfattas av en momsbeläggning är till exempel en stor del av bildningsförbundens studiecirklar, Bingolotto och julskiva. Trossamfund har i stort sett stått utanför momssystemet men riskerar nu att bli skyldiga att göra momsredovisning för en rad varor och tjänster som församlingarna bedriver, exempelvis försäljning av böcker, tidskrifter och kaffeservering. Förslaget riskerar att slå hårt mot hela den ideella sektorn inte bara ekonomiskt utan också genom att bidra till krav påökad administration. menar att den ideella sektorn har en så viktig betydelse för vårt lands utveckling att momsutredningens förslag knappast kan genomföras utan att vårt land blir demokratiskt och kulturellt fattigare. Den socialdemokratiska regeringen visade inledningsvis en stor oförståelse för föreningarnas oro. Men efter en massiv kritik från många föreningar och oppositionspartier, bland annat , beslutade finansministern att dra tillbaka förslaget för att ytterligare beredas. På så sätt skulle även en bred remissomgång genomföras. Det är positivt att beslutet skjutits upp, och vi förväntar oss att när regeringen återkommer till med ett förslag har de brister som finns justerats. anser att även fortsättningsvis bör ha en generös inställning till föreningslivet och avstår från att beskatta ideellt arbete. Kunskapen om den ideella sektorn är begränsad. Forskning och kunskapsuppbyggnad är viktig inte minst för organisationerna själva. anser att det är viktigt att skapa bestående och kontinuerliga kontakter mellan den ideella sektorn och forskningsvärlden för att initiera och gemensamt utveckla nya forskningsprojekt kring den ideella sektorn. Ideell Arena är ett samarbetsprojekt inom den ideella sektorn som bland annat stimulerar till diskussioner kring forskningsprojekt på detta område. Syftet är att vara ett stöd i att hitta relevanta frågeställningar för forskningen samt att föra ut ny kunskap om den ideella sektorn och dess ledarskap från forskningsvärlden till organisationerna själva. Ett annat exempel är i (HHS) som har ett särskilt forskningsprogram med finansiärer som Röda Korset och Cancerfonden. har detta program genomfört ett stort antal studier om det civila samhället och dess idéburna organisationer. Att initiera forskning bör vara ett prioriterat område för den arbetsgrupp regeringen initierat inom departementen. godkände en resolution (Nr 40/212) om att utse till FN:s frivilligdag (International Volunteer ). I resolutionen inbjuds regeringar över hela världen att uppmärksamma denna dag för att sätta fokus på ekonomisk och social rättvisa. Resolutionen uppmanar även FN:s institutioner att informera och skapa aktiviteter kring denna dag som lyfter fram frivilligorganisationernas arbete. har noterat att något sådant regeringsinitiativ inte har funnits i . anser att det är viktigt att uppmärksamma det ideella arbetet och anser därför att regeringen bör ta initiativ för att uppmärksamma FN:s frivilligdag även i . Kulturpolitiken måste stödja och uppmuntra såväl till professionalitet och kulturellt yrkesengagemang som till amatörkultur och ideella insatser. Professionella kulturarbetare kan inte ersätta ideella insatser, lika lite som amatörer kan ersätta professionella konstutövare med lång skolning. Men amatörkulturen är en grogrund för professionalitet, och den är ett uttryck för den enskilda människans behov av kulturell utlevelse som inte får underskattas. En nationell kulturpolitik måste därför sträva efter att ge konstnärer och kulturarbetare goda villkor att verka men måste också stärka den levande amatörkultur som finns i landet. Många folkrörelser bedriver ett nära samarbete med kulturinstitutioner och kulturarbetare. Ett sådant arbete sker genom skådebaneverksamheten, där kärnan utgörs av 8 000 ideellt arbetande kulturombud vars uppgift är att utveckla kulturintresset på arbetsplatser, i föreningar, i bostadsområden och i skolor. Denna och liknande typer av verksamheter bör uppmuntras även . Utan dem vore fattigare. Vid sidan om folkbildningen finns ett antal organisationer som samlar grupper av människor engagerade i någon form av amatörkultur. Det är till exempel , och körsång. skapades Ax - Amatörkulturens samrådsgrupp med representanter för de olika organisationerna. Målet för Ax är att arbeta för förbättringar för amatörkulturen i . Ax och dess medlemsorganisationer bedriver en mycket viktig verksamhet, och vi anser därför att de bör ges ökade resurser och föreslår därför en höjning av anslaget med . Se även motion 2004/05:Kr363 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Idrottsföreningar har möjlighet att ge ideellt arbetande aktivitets- och ungdomsledare en skattebefriad ersättning på upp till ett halvt basbelopp . Det är ett bra system, men det gäller inte andra ideella föreningar till exempel inom amatörkulturen. ser inga skäl till att behandla ledare inom olika typer av ideella organisationer olika. Vi anser därför att motsvarande skattelättnader även ska gälla till exempel ledare inom amatörkulturföreningar. Vårt förslag på detta område har tidigare avstyrkts av skatteutskottet. För oss är det dock självklart att denna förmån ska gälla ungdomsledare i olika typer av ideella organisationer och kräver därför återigen att regeringen ska återkomma till med ett sådant förslag. företräder en politik som syftar till att hela skall leva. En god tillgång till lokaler är en av grundförutsättningarna för att människor skall kunna ta del av och vara delaktiga i föreningslivet. Detta innebär att staten måste ta ansvar för att det finns tillgång till lokaler för olika aktiviteter runtom i landet. Därför gör vi en riktad satsning på lokaler och avsätter för detta totalt mer än regeringen . Se även motion 2004/05:Kr363 Kultur, medier, trossamfund och fritid. anser att staten måste ta ansvar för det som brukar benämnas en kulturell infrastruktur i hela landet, utöver det särskilda ansvaret för nationalscener, ansvarsmuseer med mera. De olika stödjepunkterna kan vara institutioner eller fungerande verksamheter av annat slag som utgör ett slags bas för verksamheten lokalt och regionalt. Inom anslaget "Bidrag till icke-statliga kulturlokaler" kan stöd ges till vissa kulturlokaler i form av bidrag till ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag kan också ges till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådana lokaler. Enligt har de byggnader som uppförts med stödet blivit förebilder och symbolbyggnader på orten. Dessvärre räcker de statliga medlen långt ifrån till. Om man jämför hur många ansökningar som inkommer med antalet som beviljas stöd, är det en försvinnande liten andel på som kan få del av medlen. Vi menar att det finns all anledning att se över om storleken på anslaget är motiverad, med tanke på de behov som finns. För att redan nu göra nödvändiga handikappanpassningar av lokalerna möjliga ökar vi, i avvaktan påöversynen, anslaget med . Det statliga stödet till trossamfunden innehåller ett lokalbidrag. ingår detta i det som kallas projektbidrag, vilket får lämnas till församlingar som behöver bidraget för att kunna hålla lokaler för religiös verksamhet (lokalbidrag). Lokalbidrag får lämnas för att 1. skaffa lokaler genom nybyggnad eller köp, 2. bygga om eller rusta upp lokaler, och 3. handikappanpassa. Lokalbidrag får inte lämnas för lokaler för vilka statsbidrag betalas enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. Lokalbidrag får lämnas med högst av de kostnader som kan anses skäliga för åtgärderna, dock högst . En stor del bekostas således av samfundens egna insamlade medel. Genom det statliga bidraget kan man samverka i syfte att ge församlingarna möjligheter att underhålla sina lokaler som det ger upphov till byggnadsverksamhet som annars inte skulle komma till stånd. Vi har tidigare påpekat att de ordinarie lokalbidragen sänkts från en årlig nivå på till , varför till trossamfund (SST) endast har kunnat ge bidrag till handikappanpassning av lokaler. samlingslokalutredning redovisade att de fria samfunden har 4 000 kyrkor/synagogor/ moskéer och att behoven av handikappanpassning inte kommer att minska inom den närmaste . Vi håller därför fast vid vårt tidigare ställningstagande och avsätter för detta ändamål utöver regeringens förslag. Se vidare i budgetmotion Kultur, medier, trossamfund och fritid 2004/05:Kr363. 7.3Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till allmänna samlingslokaler får lämnas för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning. Under anslaget avsätts också medel till för fördelning av bidrag för informationsinsatser och utredningsarbete. Bidragen är väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionalt utvecklingsperspektiv. På mindre orter och i glesbygd är dessa lokaler ofta den enda samlingspunkten för till exempel barn- och ungdomsarbete och kulturverksamhet. har år arbetat för en höjning av stödet. Regeringen har i rad föreslagit neddragningar i stödet, men inte fått stöd av . I årets budget föreslås inga förändringar. Behoven för de allmänna samlingslokalerna är fortsatt betydligt större än vad det finns medel till, och därför avsätter vi utöver regeringen . har människor i frivilligt samlats för att på sina egna villkor ta del av föreläsningar, delta i olika kulturprojekt, diskutera och studera tillsammans. Detta är ett unikt sätt att främja den allmänna medborgerliga bildningen och demokratin. Syftet med folkbildningen är att göra det möjligt för alla människor att kunna påverka sin livssituation och till att skapa ett engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningen anordnar studiecirklar, folkhögskolekurser och olika kulturarrangemang. Det finns sammanlagt 10 studieförbund och 147 folkhögskolor i .