ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T209 · 2004-09-20 00:00:00 — Utbyggnad av till motorväg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden kan finansieras enligt PPP-modellen. Man kan konstatera att mellan och är mycket farlig och som trafikant känner man det mycket påtagligt. Varje gång man färdas sträckan ser man olyckstillbud som vid ogynnsamma omständigheter resulterar i allvarliga olyckor. Långa sträckor med relativt bred väg men utan säkra omkörningsmöjligheter hetsar och stressar till farliga omkörningar. Trafiken har ökat kraftigt i takt med att övriga sträckor mellan och har fått motorvägsstandard. har fått en alltmer central betydelse för hela utveckling. Bakom resonemanget om en dålig väg döljer sig mycket. Det handlar om ambulansen som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, timmerexportören som förlorar en kund på grund av att han inte kan möta dagens "just in time"-krav och personal som avstår från att ta det erbjudna jobbet. Det handlar givetvis också om många personliga tragedier i spåren av de många allvarliga olyckorna längs vägen. Näringslivsrepresentanter och Västsvenska har lyft fram just de tillväxthämmande aspekterna som följd av ett undermåligt vägnät. Ett blomstrande och växande näringsliv behövs ju faktiskt för att statens finanser skall må bra och för att skall kunna ta välbehövliga kliv uppåt i den internationella välståndsligan. Riksväg 40:s dåliga standard skapar stora svårigheter för företagens transporter men också problem för deras kompetensförsörjning. Kampen för att få mellan och ombyggd till motorväg har i takt med att behovet ökat blivit allt starkare. Enskilda, företagare, organisationer som Västsvenska och politiker har ställt krav på utbyggnad. Genom att och kommuner lånar upp (vilket givetvis är en övervältring av ansvaret på kommunerna) och betalar ränta på lånet har byggnationen startats. riskerar att bli ett monument över en misslyckad infrastrukturpolitik och en helt onödig belastning på de berörda kommunernas ekonomi. När planer för nästa planperiod presenterades framgick det att det inte fanns medel ens för färdigställandet fram till . Riksväg 40:s utbyggnad är alltså osäker fram till nästa planperiods slut . För sträckningen finns en lagakraftvunnen arbetsplan. är berett att fortsätta med nästa etapp med byggstart . Bristen på besked i finansieringsfrågan gör dock att byggstarten kan försenas med brister i den tekniska kapaciteten som följd. Enligt bedömning av representanter från kan möjligheten att bygga de olika etapperna i en följd innebära en besparing i storleksordningen för sträckningen mellan och . Omedelbara åtgärder måste sättas in och en lösning är att utbyggnaden mellan och finansieras genom Private Public Partnership (PPP-modellen). har tidigare uttalat att är ett lämpligt objekt för att pröva finansieringsformen PPP.
mot · GS02T210 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . har stor betydelse ur såväl nationellt som regionalt perspektiv. En förväntad ökad öststatshandel medför att kontakterna med hamnar i sydöst kommer att öka. är en betydelsefull länk i detta sammanhang. Enligt tillgängliga transportplaner är det viktigaste resultatet av nyinvesteringar en väsentlig uppgradering av vägar i sydvästlig-nordostlig riktning. Kommunerna som berörs av vägen i området har gemensamt gjort en utredning av vad man kallar "Väg 77 sydostleden". Tanken är att detta stråk skall ingå i ett vägnät som knyter samman med Trans European Motorway (TEM), som i har vägnummerbeteckning E 77 och som är en trafikled mellan och . , som är tänkt att ingå i sydostleden, är en betydande väg för den regionala och lokala trafiken, vilket möjliggör en fortsatt utveckling av näringslivet i ett av företagstätaste områden. Vägen utgör dessutom en viktig del av företagens logistik, eftersom de flesta produkter har underleverantörer involverade. Stråket är en viktig regional länk mellan västra och sydöstra som kopplar inlandet till de viktiga hamnarna och . Genom att , och kommuner har lånat upp ca som betalar ränta för kommer den första delen av vägen fram till snart att börja byggas. Efter den byggnationen återstår den viktiga etappen fram till motorvägen . Mot ovanstående bakgrund anser vi att måste byggas färdig till trettonmetersväg och dimensioneras för /h på sträckan .
mot · GS02T213 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen utreder och kommer med förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. Fler svenskar borde donera sina organ. stod 500 personer i transplantationskön. Regeringen har beslutat att skapa ett nationellt råd för organ- och vävnadsdonation för att förmå fler människor att registrera sig i ett donationsregister. har ur ett europeiskt perspektiv få : 12,8 per en miljon invånare medan har flest med 33,8 per en miljon invånare. I följer ett rött märke med när man får sitt körkort. Önskar man vara donator klistrar man detta på sitt körkort vilket innebär att man dåär villig att donera sina organ. Vi borde ha ett system där man måste fylla i om man vill bli donator eller inte vid ansökan om körkort. De som önskar bli får då ett donatorsmärke på körkortet som är väl synligt. Ett sådant system skulle med all säkerhet öka antalet . Vi anser därför att regeringen bör utreda och komma med förslag i enlighet med motionen.
mot · GS02T215 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ägandet av flygplatser. Moderata samlingspatiet har länge föreslagit en privatisering av statliga flygplatser. Då har vi mestadels ägnat oss åt och pekat ut de stora flygplatserna, , och i . Men vi har också kommunala flygplatser ute i landet och flygplatser som "fått rejäla smällar" av terroristattacken i och som inte hämtat sig efter dessa smällar. Dessa flygplatser drivs oftast av kommuner och landsting. i är ett sådant exempel, en flygplats som kostar skattebetalarna i stora pengar. Detta i tider då varje krona, i kommuner och landsting, behövs till de numera "berömda" områdena vård, skola och omsorg. Jag är själv styrelseledamot i och har följt utvecklingen för nämnda bolag på nära håll. Vi borde, enligt min mening, söka efter andra ägare, privata intressenter som dessutom - till skillnad från komuner och landsting (och politiker!) - bättre kan driva flygplatserna. Frågan är om det ens skall vara tillåtet för kommuner/landsting att driva dessa flygplatser. Runt om i världen privatiseras hela eller privatiseras delar av flygplatser. Detta visar att den vägen är en vettig väg att gå. Även här i landet har vi haft privatiseringar som blivit lyckade. Ta som ett exempel, där brittiska TBL tagit över stordelen av verksamheten.
mot · GS02T216 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bättre villkor för åkerinäringen. Svensk åkerinäring har under haft ett sämre konkurrensläge än åkerinäringarna i andra länder inom EU. Med de nya EU-länderna är skillnaderna i konkurrensförutsättningar ännu större. Regeringen beslutade om ett handlingsprogram för svensk åkerinäring. Regeringen lade då i programmet fast att arbetet skulle intensifieras med att skapa goda förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk åkerinäring bland annat genom att ge den mera harmoniserade villkor i förhållande till åkeriföretag i andra europeiska länder. Handlingsprogrammet redovisades för i propositionen "Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. (prop. 1999/2000:78)" och fann det värdefullt att regeringen intensifierade sitt arbete med att främja en livskraftig svensk åkerinäring. Dessvärre kan konstateras att regeringen ännu i stort sett inte gjort något och man kan verkligen fråga sig vad "intensifiera arbetet" innebär. I direktiven till pekades också på behoven av att stärka den svenska åkerinäringens konkurrenssituation. Det finns tyvärr inga förslag i den riktningen i slutbetänkande "Skatt på väg (SOU 2004:63)". Snarare är det ett antal förslag som försämrar åkerinäringens förutsättningar ytterligare och framför allt får negativa konsekvenser för hela det svenska näringslivet. En rädsla finns förstås i det att regeringen samarbetar med , ett parti som knappt vill se någon biltrafik alls på våra vägar och inte heller vill satsa pengar på vägarna. Konkurrenssituationen för svensk åkerinäring har ju behandlats av ett antal gånger . har även pekat på betydelsen av en konkurrenskraftig svensk åkerinäring och tillkännagivit det till regeringen. Det har dock inte lett till några förbättringar för åkerinäringen. Snarare ett allt sämre läge. Därför behövs konkreta åtgärder som kan ge åkeriföretagen en framtidstro. Svensk åkerinäring ligger långt fram på miljö-, kvalitets- och trafiksäkerhetsområdet. Det bör också uppmuntras av statsmakterna. Det är dags att gå från ord till handling då det gäller åkerinäringen.
mot · GS02T217 · 2004-09-14 00:00:00 — Utländska körkorts giltighet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska körkorts giltighet i . Det har framkommit att många kör omkring i bil på de svenska vägarna med körkort där kraven för att få detta körkort inte varit och inte är lika strikta som vad som gäller för att ta ett "svenskt" körkort. Enligt min mening - och helt i trafiksäkerhetssyfte - bör utländska körkort prövas. Detta för att se om innehavaren, utan att göra något ytterligare körprov eller test i , skall få köra bil på de svenska vägarna. Jag är helt på det klara med att det finns länder som har strängare regler och hårdare krav än vad vi har för att få körkort. Där är det självklart inga problem. Men det har också framkommit uppgifter - efter vissa svåra olyckor - att undervisningen i vissa länder varit bristfällig för att få körkort. Det är detta jag åsyftar med denna motion.
mot · GS02T218 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slottider inom flygtrafiken. Jag har, , hört negativa meningar och kommentarer kring det s k slottidssystemet. bör med allvar utreda hela ärendet och komma med ett förslag som mera än nu tillfredsställer flera bolag än några enstaka stora flygbolag. Slottider bör också fördelas efter ett regionalpolitiskt perspektiv så att också "vi på landsbygden" får flygbolag som tilldelas slottider som är en tillgång för regionen. Så tycks det inte vara . Även mindre flygbolag - som utmanar de etablerade - måste få chansen att konkurrera på ett rättvist sätt och inte "styras bort" genom att få dåliga eller rent av usla slottider.
mot · GS02T219 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägens betydelse för och därmed behovet av satsningar på järnvägsnätet. "Dubbeldäckare ska lyfta SJ:s vinst." Så lyder rubriken i tidningen . Men detta gäller inte . Här har SJ "trappat ned" kvaliteten i sin järnvägstrafik. Passagerarna på den s k Dalabanan har fått se hur kvaliteten, på de tåg SJ satt in, har försämrats år . Då X2000-tågen kom var sträckan och sträckan sträckor som SJ satsade på. Det kom två enkelturer i vardera riktningen, det kom fyra enkelturer och som mest sex enkelturer . Det var från två turer varje vardagsmorgon och en tur kring lunchtid. Men då man arbetat upp sträckan med dessa tåg började SJ sakta men säkert - och med besked med inslag av lögner - att ta bort X2000-tåg. Först var det för "att det saknades vagnar mot södra delen av landet" som man, som SJ uppgav, "tillfälligt" lånade X2000-tåg från och av trafiken till/från . Sedan kom besked att "man behövde tågen på sträckan där SJ nu satsade". Och sedan togs det sista (?) Också detta var "tillfälligt" till en början, detta enligt besked av SJ. Man talade också om att vagnarna togs ur trafik för att renoveras eftersom det gått si eller X2000-tågen togs i bruk. Så kom besked att nu skulle det satsas på . Till mig personligen sa en SJ-ansvarig, då jag undrade om framtiden, att "nu skulle det bli ett "förstaklasståg", med en service och komfort som klart överträffade X2000-tågen i landet i övrigt. Ett "ommålat blått tåg" började trafikera sträckan. Det kallades fortfarande X2000, men det var bara priset som var sådant. Servicenivån var - det skall SJ ha heder av - bra till en början, men är också den servicen borta. Kvar av X2000-konceptet, eller det som liknar ett sådant, är endast det - om det nu är positivt? - ett tåg som inte stannar vid alla stationer. SJ har kört med "falska informationer och löften". skyller SJ på att banans kvalitet inte räcker till för att köra X2000-tåg, andra säger att det saknas vagnar och tåg. Och därför måste staten gå in och ordna den delen, satsa på Dalabanans upprustning. Det är viktigt för en region - i detta fall - att ha bra kommunikationer. Tyvärr har det spritt sig att det är "dåliga tåg mot " och detta kan man numera höra ganska ofta, tyvärr. Fr o m har också SJ överlåtit en stor del av sin trafik i /Bergslagen på . Är detta negativt? Ja, i den meningen att den person som försöker köpa en biljett exempelvis Stockholm-Gävle-Falun-Borlänge inte kan göra detta längre än till . Där är det "stopp", där tar vid. Med detta hoppas jag att alla förstår vikten av att ett län måste ha goda kommunikationer för att växa och ges förutsätter att leva vidare. Tunnlar genom , nya spårdragningar i och en Botniabana kan säkert vara bra, men det finns också andra satsningar och investeringar som måste till. Att dessutom är ett av de största turistlänen borde synas i de investeringar som görs av staten på järnvägstrafiken. Tyvärr är det inte så .
mot · GS02T221 · 2004-09-09 00:00:00 — Åldersgräns för rätt att köra moped tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ny åldersgräns införs för att få köra moped. Är dagens ålder för att få köra moped rättvis? gäller som åldersgräns för att köra moped. Åldersnivån verkar vara rätt avvägd. Men mitt förslag har inriktning på en rättvisefråga. Och mitt förslag är att rätten att köra moped skall gälla från det kalenderår man fyller . anses - med all rätt - det orättvist att vissa klasskamrater och jämngamla (räknat vilket år man är född) får åka moped, andra inte. Den regel och lag som gäller inbjuder också, enligt min mening, till olovliga körningar.
mot · GS02T222 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Jag har statliga i mitt hemlän . Jag tror och tycker att skulle må bra av en konkurrensutsättning. Denna konkurrensutsättning skulle, enligt min mening, ge en effektivare organisation och därmed troligen spara pengar åt staten (skattebetalarna). Jag tror att både byggande och även projektering skulle "må bra" av att utsättas för större och hårdare konkurrens.
mot · GS02T223 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huvudmannaskapet för färjetrafiken mellan och . Huvudmannaskapsfrågan för färjetrafiken till har diskuterats och utretts . , som är huvudman, ansökte 1999 hos om ett statligt övertagande. Den så kallade behandlade frågan och tillstyrkte förslaget. Berörda parter och remissinstanser är positiva och anser att det är en bra och nödvändig lösning för framtiden. Regeringen bereder nu frågan. Eftersom färjetrafiken mellan och är öns livsnerv så har ett beslut stor betydelse för framtidstron. Så länge huvudmannaskapsfrågan inte är avgjord bromsas utvecklingen. En rad frågor om kapacitet och reinvesteringar i verksamheten behöver avgöras . En förutsättning för övertagandet av huvudmannaskap måste vara att avgiftsbeläggningen, liksom bokningsrätten, godshanteringen och varuleveranserna, ska kunna vara kvar, Det är således angeläget att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan kommer till stånd möjligt. I den mån regeringen av beredningsskäl finner skäl att inte i ett sammanhang lägga fram förslag från är det angeläget att färjetrafiken mellan och prioriteras.
mot · GS02T224 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i trafikförordningen införa promillegräns för framförande av cykel. är det inte straffbart enligt lag att cykla onykter. I fall där cykel är inblandad i olycka och polisen har anledning att kontrollera nykterheten på cyklisten, är straffrubriceringen enbart vårdslöshet i trafik. har 1 107 personer dödats i vägtrafikolyckor där motorfordon och cyklist/moped har varit inblandade. Mellan har 10 836 personer blivit svårt skadade i polisrapporterade vägtrafikolyckor inom samma kategori. (Källa: ) Två forskare (, fd trafiksäkerhetsdirektör, och , akut- och katastrofmedicinskt centrum vid i ) har gjort gällande att av de cyklister som får allvarliga skallskador är onyktra. följde de upp nära 500 cyklister som drabbats av allvarliga skallskador och hjärnskakningar i innerstad. Resultaten var entydiga: alkohol och cykling är en livsfarlig kombination. Berusade cyklister har svårare med balans och koordination. Vid fall har man även svårare att skydda huvudet. I studien konstaterar forskarna att fyra av tio cyklister som ådrog sig skador var berusade vid olyckstillfället. Bland de cykelolyckor som skedde kvälls- och var av cyklisterna onyktra. Cyklisterna rör sig i trafiken på samma sätt som mopedister och bilister och samma krav torde kunna ställas på dem. har beslutat om en nollvision och då bör man kunna kräva att samma regler, med en alkoholgräns på , ska gälla för alla trafikanter, oavsett om det är en motoriserad eller omotoriserad tvåhjuling.
mot · GS02T225 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga klart E 6 genom . är en av viktigaste vägar. Den binder samman tre stora ekonomiska centrum - , och . Lastbilstransporterna utgör en stor del av trafiken, med många internationella transporter till/från hamn och genom /till . E 6 är också viktigaste väg till kontinenten. Norr om är E 6 huvudsakligen tvåfältig och med dagens stora trafikbelastning innebär det problem med trafiksäkerheten och framkomligheten. Hela vägen från till vid norska gränsen ska byggas ut. E 6 ingår i den nordiska triangeln som i sin tur är en prioriterad del av EU:s utpekade transeuropeiska transportnätverk (TEN- T). Trafiken mellan och uppgår till mellan 6 000 och 110 000 fordon . Den mest intensiva perioden är då många turister besöker . Sträckan är varav är motorväg eller motortrafikled med fyra körfält. Under 2003-2004 kommer ytterligare att bli motorväg. Dock återstår ca 6 mil för att hela E 6 skall bli mötesfri och säker. öppnade en ny bit som var färdigbyggd till Kallsås, strax norr om . En sträcka längre norrut är utbyggd till fyrfältsväg. är E 6 svårt olycksbelastad. Den låga standarden är den grundläggande orsaken till att så många dödas och skadas på . Siktsträckorna är korta och vägen är smal, kurvig och backig med anslutande utfarter, korsande vägar och viltstråk. Dessutom är E 6 en väg för den lokala trafiken och för genomfartstrafiken. Fotgängare och cyklister är hänvisade till samma smala väg som tung genomfartstrafik. är tungt belastad med all trafik som skall till och från . genom är den stora infartsvägen till vårt grannland i väster. genom norra återstår och det är bråttom! Trafiken ökar mycket snabbt, och med de stora turistströmmarna fördubblas den . Det är därför av största vikt att regeringen håller fast vid sina löften att hela E 6 skall vara utbyggd .
mot · GS02T227 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är angeläget att , dvs. del av väg 858 (sträckan Siggberg i socken-Östervåla i ), rustas upp. Vägnätet är eftersatt på många håll i vårt land. Nödvändigt underhåll och investeringar för att upprätthålla en god standard har inte genomförts i den mån som behövts. Det får konsekvenser för både framkomligheten, trafiksäkerheten, miljön och samhällsekonomin. En väg som länge varit eftersatt är del av väg 858, sträckan Siggberg i socken-Östervåla i . Vägen kallas i folkmun för . Sträckan är och en del av vägen mellan kommuns största orter och . Den sammanlagda vägsträckan är , varav är duglig väg medan nämnda alltså inte är i ett gott skick. Väg 858 är av central betydelse för invånare, kommun, företag och organisationer i . Beläggningen är oljegrus . Det gör att vägsträckan kommer i en negativ spiral, ett moment 22, där vägen blir sämre och sämre. Till slut blir det svårt för bussar och andra tyngre fordon att komma fram. När de slutar att köra på vägen kommer underhållsbehovet helt i skymundan. På så sätt blir vägen allt sämre. Invånare längs vägen får sämre möjligheter att transportera sig. Miljön blir lidande när fordon väljer att köra en längre omväg, med större avgasutsläpp till följd liksom ökade transportkostnader och längre restid. Därtill gavs ett löfte till invånarna vid kommuns bildande att vägen skulle förbättras. Ett löfte som inte hållits. Inte heller under det gångna årets beslut om insatser i infrastrukturen har behov tillgodosetts. uppskattar behoven för vägens förbättring till åtminstone rekonditionering. Helst borde vägen också breddas för att öka framkomligheten och trafiksäkerheten. bör därför uttala att regeringen i kommande infrastrukturförslag ser till att det skapas utrymme och möjligheter för att förbättra .
mot · GS02T228 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygtrafiken till . är en viktig granne till vårt land. har nära kulturella, språkliga och ekonomiska band till . Därför är det angeläget att det är lätt att resa till och från . Det finns förvisso en omfattande färjetrafik till och från vilket är bra på många sätt. Men det behövs också en väl fungerande flygförbindelse. Tyvärr har flygtrafiken påÅland problem. dras med ekonomiska problem. De dagliga flygningarna till behövs för att möjliggöra för ålänningarna att resa både till och vidare ut i världen. Flygtrafiken är av vital betydelse för det åländska närings- och samhällslivet. Även med tanke på det nordiska samarbetet behövs väl fungerande kommunikationer. I ett frågesvar till anförde det ansvariga statsrådet att de nuvarande flygförbindelserna mellan och är goda. Det är förvisso riktigt. Likväl bör åtgärder övervägas för att säkerställa att en fungerande flygförbindelse finns även framgent. Regeringen har hävdat att flygtrafiken mellan och är att betrakta som ett åländskt intresse. Det är en alltför snäv syn på frågan. Det är med tanke på trafikens betydelse för såväl ålänningarna som svenskarna angeläget att överväga om inte trafiken, i samarbete med de åländska myndigheterna, ska ses som essentiell för och därför integreras i det svenska systemet för samhällsunderstödd flygtrafik.
mot · GS02T229 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Södertörnsleden. Södertörnsleden, en planerad tvärförbindelse mellan väg 73 () och E 4 söderut via och , skulle enligt tidigare planer ha påbörjats . tycks projektet ha stoppats i malpåse och beräknad byggstart är . Södertörnsleden är viktig inte bara för de drygt 300 000 invånarna på utan för hela regionen och hela . Södertörnsleden omfattar väg mellan och , där sträckan Gladö kvarn-Jordbro redan är byggd. återstår sträckan kvarn. Sträckan är uppdelad i två delar, Botkyrkaleden () och Haningeleden 1 (Flemingsberg-Gladö kvarn). Delar av Södertörnsleden är som framgår redan byggda, men vitala delar av leden saknas. går tung trafik på slingriga vägar rakt igenom flera bostadsområden, framför allt i kommun. Talesättet att ingen kedja är starkare än sin svagaste länk gäller verkligen Södertörnsleden. Alla delarna av Södertörnsleden behövs nu! När regeringen blir involverad i frågor som rör Södertörnsleden är det viktigt att dessa behandlas positivt och skyndsamt så att byggandet av Södertörnsleden kan påbörjas .