mot · GS02K459 · 2004-10-05 00:00:00 — Vissa vill ha en särskild pedagogik, som Ur och skur eller , andra vill bilda föräldrakooperativ och åter andra tycker bara att den alternativa barnomsorgen ligger bättre till än den kommunala. Det handlar inte om att den ena formen är objektivt sett bättre än den andra, utan helt enkelt om att det måste bli lättare att välja vad man vill ha. Alla kommuner ska bli skyldiga att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg, om verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som ställs. De fristående skolorna ska tjäna som förebild. Kommunerna måste ersätta fristående skolor enligt samma principer som resursfördelningen till de egna skolorna görs. För enskild barnomsorg behöver dock kommunerna inte lämna något bidrag . Valfrihet är självklart lika viktig för de yngre barnen, och därför måste detta rättas till. Vi föreslår en förstärkt möjlighet till etablering för nya enskilda förskolor. Mer valfrihet i arbetsmarknadspolitiska åtgärder För de allra flesta är övergången från ett arbete till ett annat oproblematisk. En anställning byts mot en annan utan att det förorsakar problem varken för samhället eller individen. Att byta arbete är för många en positiv upplevelse där man skaffar sig nya erfarenheter och kontakter. För delar av de arbetssökande är situationen emellertid inte lika enkel. Om man inte hittar nytt arbete själv (via arbetsförmedling eller egna kontakter) är man ofta utelämnad till arbetsförmedlingens åtgärder där valfriheten och möjligheten att själv styra över de åtgärder som man behöver är begränsade. Delar av de arbetsmarknadsåtgärder som finns upplevs ofta som meningslösa för den arbetssökande och arbetslöshetsperioden blir inte det tillfälle till vidareutbildning och omskolning som den skulle kunna vara. Av de här anledningarna behövs det reformer inom arbetsmarknadspolitiken. Brukaren och den arbetssökande måste ställas i centrum för de åtgärder som hon erbjuds. Brukaren måste få större möjlighet att vara med och påverka utformning och typ av stöd som hon erbjuds. Vi föreslår ett system i arbetsmarknadspolitiken där den arbetslöse själv efter bedömt behov får bestämma över sina insatser. Vid den första kontakten med arbetsförmedlingen diskuteras den enskildes behov och vilken insats som är lämplig. ansöker den arbetssökande om en omställningsersättning. Hur stor ersättningen ska vara bestäms efter bedömning av den enskildas behov och de åtgärder som krävs. Med hjälp av omställningsersättning bör sedan den arbetssökande kunna köpa den utbildning eller åtgärd han eller hon behöver. På det sättet skapas större frihet och större möjligheter för den arbetssökande att få den vidareutbildning och det stöd som hon behöver. Kvalitets- och brukarindikatorer i offentlig verksamhet I all offentlig verksamhet är kvalitet viktig och oftast finns ett medvetet kvalitetstänkande i organisationerna. God kvalitet innebär ett högt värde på den tjänst som tillhandahålls och det blir ett självklart mål att sträva efter. Men det kvalitetsarbete som sker och uppföljningen av det är alltför ofta vänd inåt mot organisationen och saknar ett tydligt medborgarfokus. Det saknas vedertagna system för medborgaren eller brukaren av offentliga tjänster att följa eller utvärdera resultaten eller egenskaperna i verksamheterna. För att kunna veta hur en offentlig tjänst som till exempel sjukvård, skola och barn- och äldreomsorg utvecklas, om resurserna används effektivt och om patienter och brukare är nöjda krävs bättre verktyg för uppföljning och utvärdering. Ett sådant verktyg är kvalitets- eller utförandeindikatorer. Medborgarorienterade indikatorer innebär också en efterfrågad hjälp att välja som många brukare saknar. Internationellt finns många bra exempel på hur man jobbat med utveckling av den offentliga vården genom att arbeta systematiskt med kvalitetsindikatorer. Några länder som bör nämnas är , , och . En utförlig diskussion om s.k. performace indicators i andra länder finns i rapporten som skrivits på uppdrag av . I togs initiativet till att börja jobba med "performace indicators" formellt av provinsernas guvernörer. I en gemensam deklaration kom man överens om att stödja kvalitetsutveckling och effektivisering genom att systematiskt börja sprida "best practice" och att regelbundet och med likformigt innehåll börjat rapportera medborgarna om hälsoläget, sjukvårdens resultat och om effektivitet och måluppfyllelse i den offentligt finansierade sjukvården. Ett viktigt motiv var möjligheten till ansvarsutkrävande mellan medborgare och ansvariga politiker. rapporterar man tre olika typer av data, hälsotillstånd, resultat/effekt på hälsan samt servicekvalitet. Några exempel på undergrupper är: förväntad livslängd, självskattad hälsa, förbättrad livskvalitet, väntetider för diagnostik och behandling, patienttillfredsställelse, förebyggande av sjukdom. Den tredje nivån innehåller de konkreta indikatorerna som är 67 stycken. Exempel på indikatorer är dödlighet i lung-, prostata-, bröst- och colerectalcancer, väntetider för by-passoperationer, återinskrivning vid sjukhus efter hjärtinfarkt och lunginflammation, mått på dygnetrunttillgänglighet, procent tonårsrökare, förekomst av fetma etc. Inom svensk sjukvård finns goda förutsättningar att utveckla kvalitets- och brukarindikatorer genom det växande system av nationell kvalitetsregistrering av sjukvårdens resultat som håller på att utvecklas. Registren som finansieras av staten drivs och är uppbyggda av läkare och innehåller en unik resurs i form av data om diagnoser, behandlingsåtgärder och utfall. En sammanställning och sammanfattning av registrens innehåll finns i rapporten "inom hälso- och sjukvården ". Något som skulle kunna ses som ett embryo till serviceredovisning finns i form av den landstingsdrivna vårdbaromentern (). Här redovisas hur medborgarna uppfattar sjukvården på landstingsnivå, och man kan jämföra ett landsting med resten av landet. Inga uppgifter redovisas om enskilda sjukhus. Även databas i siffror" ligger ute på Internet och där redovisas data om hälsa och sjuklighet för samtliga landsting och kommuner i . I samband med en större omorganisering av sjukvården i , där man bland annat förstatligade sjukvården och gjorde det möjligt att välja sjukhus, påbörjade man ett arbete med offentlig kvalitetsrapportering. som var ett prövorår redovisades följande indikatorer: patienttillfredsställelse, i fyra olika dimensioner: om synen på standarden, personalen, organisationen och formationen, väntetider på operation vid höftfraktur: antal patienter som opereras efter inskrivning på sjukhus. tidpunkten då epikrisen sänds till den ansvariga vårdgivaren sedan patienten skrivits ut från sjukhuset: andel epikriser som sänds efter utskrivningen. korridorvård: antal och andel patienter som inte vårdas på vårdavdelningen eller i korridor, expedition eller på annan plats som inte är avsedd för vård av patienter. sjukhusinfektioner: andelen patienter som har vissa definierade infektionstyper. andelen tvångsinskrivningar i den slutna psykiatriska vården. Indikatorerna finns tillgängliga för alla sjukhus på . Vi föreslår att sjukvården bör redovisa sina resultat och sin kvalitet på ett öppet och tillgängligt sätt för att på det sättet stärka medborgarnas inflytande och påverkansmöjligheter. Inom grund- och gymnasieskola har det systematiska öppna jämförande arbetet med kvalitetsfrågor kommit längre än inom sjukvården. Enklare system för att jämföra resultat mellan skolor och kommuner finns i systemen BRUK, och . Dessa system är dock primärt vända inåt mot skolan för skolans personal och för politiker och tjänstemän i förvaltningarna. SALSA, och BRUK Med hjälp av analysverktyget SALSA kan kommuner och skolor bedöma skolors samlade betygsresultat i ett riksperspektiv. Genom att systemet tar hänsyn till skolors elevsammansättning kan kommuner och skolor se hur de ligger till betygsmässigt om man räknar bort vissa faktorer som har med social bakgrund att göra. BRUK, nationella indikatorsystem för kvalitet i förskola och skola, är främst ett utvecklingsverktyg avsett att användas av förskolor och skolor för att bedöma kvaliteten i den egna verksamheten och som stöd för ett fortsatt utvecklingsarbete. Varje förskola, skola eller kommun avgör själva om de vill använda BRUK och vilka delar de i så fall vill arbeta med. är en databas som innehåller information om skolors resultat och kvalitet. Här finns samlat olika dokument som beskriver kvalitetsutvecklingen i kommuner och skolor och statistiska uppgifter över skolors resultat och organisation. Information finns på nationell och på nivå och på skolnivå. De tre verktygen finns tillgängliga påwww.skolutveckling.se /kvalitetsarbete/. Det arbete som redan sker inom ramen för arbete med de tre verktygen ovan behöver förstärkas och utvecklas. För att elever och lärare ska kunna göra informerade val behövs statistik och indikatorer även för frågor som: lärartäthet, mobbning, våld och trakasserier, upplevd trivsel, pedagogisk utveckling och elevernas delaktighet. Vi föreslår att de skolkvalitetsdata som finns tillgängliga publiceras för varje skola på ett användarvänligt sätt. Större medborgarmakt genom brukarindikatorer Indikatorer i samband med kvalitetsutveckling finns för stora delar av den offentliga verksamheten. Indikatorerna används för politiker och tjänstemän för att följa utvecklingen och för att skapa möjligheter till målstyrning, kontroll och uppföljning. Det som behövs nu är brukarindikatorer. Brukarindikatorer är system där brukaren av offentliga tjänster och service själva kan följa utvecklingen, se vilken kvalitet man kan förvänta sig av en service, göra jämförelser mellan olika enheter samt kunna utkräva ansvar från politiker och tjänstemän. Syftet med brukarindikatorer kan vara tvåfaldigt. Indikatorer i sig är viktiga för att de skapar möjligheter till inflytande. Genom att redovisa resultat och kvalitet skapar man möjligheter för medborgaren och brukaren att kunna påverka. Brukarindikatorer blir ett sätt att skapa möjligheter till jämförelser mellan olika enheter och mellan till exempel olika kommuner eller landsting. Genom jämförelser kan brukaren och medborgaren se om verksamheten bedrivs kostnadseffektivt, om de bästa möjliga metoderna används och om man följer med utvecklingen. De skapar dessutom möjligheter att se kopplingar mellan resurser och resultat och kvalitet. Genom att visa sådana samband kan också diskussionen om skattenivåer och offentlig sektors utveckling i stort underlättas. Men brukarindikatorer skapar också bättre möjligheter för brukare och medborgare att kunna välja. Valfrihet finns på många områden, men för att dessa val ska fungera behövs objektiva indikatorer med vars hjälp medborgaren lättare kan göra val. Exakt hur systemen ska skapas måste bestämmas utifrån den verksamhet det gäller. I samband med att brukarindikatorer utvecklas är det dock viktigt att ställa frågor som: Vad är viktigt att mäta? Vilken typ av information vill man ha som medborgare Var finns oron hos medborgaren, vilka indikatorer är relevanta och betydelsefulla? Vilka indikatorer behöver ledning, tjänstemän, organisationsutvecklare? Vilka indikatorer kan vara samma? Vilka bör inte vara samma? Hur kan olika indikatorer viktas mot varandra olika relevant för olika mått? Indikatorerna måste innehålla både information om kvalitén på den tjänst som utförs och information om servicenivån som omger tjänsten. Information om upplevda resultat måste blandas med information kring hårda data och nyckeltal. Vi föreslår generellt att tillgängliga data och statistik för offentlig verksamhet ska publiceras och finnas tillgängliga för medborgarna på ett enkelt sätt. Ett brukarperspektiv måste genomsyra all information om den offentliga servicen. Nya verktyg för stärkt medborgarmakt Svensk offentlig sektor och offentlig service har alltför länge präglats av en storebrorsmentalitet. Medborgaren är alltför ofta en klient som står i en beroendeställning till det offentliga istället för att vara en jämbördig part. Offentligt finansierad verksamhet uppvisar godtycke, och många medborgare vet varken vad de har rätt till eller om den service de får lever upp till den kvalitet som den borde kunna förväntas göra. Brukaren måste sättas i centrum för den offentliga servicen. Brukaren måste ses som den informerade och tänkande individ som hon är och själv ges verktyg för att kunna vara med och ställa krav, utvärdera och förbättra den offentliga servicen. Genom de förslag som presenterats i den här motionen tar vi de första stegen mot en brukarorienterad offentlig verksamhet. Vi hoppas då på ett brett stöd för att utveckla, förbättra och modernisera offentlig verksamhet.