mot · GR02Fi23 · 2004-05-03 00:00:00 — Forskningen visar att om dessa specifika hinder räknas bort är inte kvinnors företagande så annorlunda än männens. I rapporten, Kvinnors företagande (2004), slås det fast att kvinnors och mäns företag växer i samma utsträckning sett till antalet sysselsatta och omsättning. Ett annat stort hinder är monopoliseringen av tjänster i den offentliga sektorn. Inom en stor del av ekonomin råder i praktiken etableringsförbud. För de flesta offentliga tjänster är inte konkurrens tillåten. Detta hämmar företagande inom dessa områden men särskilt kvinnors möjlighet att vara företagare. Man kan nästan tala om ett yrkesförbud för kvinnor eftersom många kvinnor skulle kunna tänka sig att driva egen verksamhet inom dessa områden. Erfarenheten visar att för de verksamheter där det trots allt blivit tillåtet med privat verksamhet har detta varit lyckat. Det har givit många kvinnliga företagare möjlighet att förverkliga nya idéer på deras tidigare arbetsområde där det kanske varit omöjligt att få kommunen eller att tänka nytt. Mätningar har också visat att de som är beroende av dessa tjänster blivit mera nöjda med ett varierat utbud som t.ex. bättre kan anpassas efter patientens önskemål. Det är därför en stor potential som går till spillo genom att kvinnor inte ges möjlighet att starta företag. Ett hinder som är större i än i många andra länder är svårigheten att kunna köpa hushållstjänster på en öppen och laglig marknad. Det finns ingen vit marknad för hushållstjänster som ett hushåll med genomsnittliga inkomster har råd att betala. Om den enskilde ska få del av sådana tjänster måste det i praktiken ske genom arbetsgivaren. En skatterebatt på ca det halva vita priset skulle i ett slag skapa en ny vit marknad som många kvinnor gärna skulle utnyttja och många arbeta inom. Om förslag om ett friare användande av föräldrapenningen och införandet av ett barnkonto skulle genomföras skulle detta också skapa nya marknader där man kan tänka sig att kvinnor skulle komma in som företagare. Om föräldrapenningen kunde gå vidare till den som föräldrarna skulle vilja anlita skulle både andra närstående och andra som föräldrarna vill anlita kunna få en inkomst på helt laglig väg och på ett sätt som lättar barnfamiljernas situation. Börsbolagens styrelser hade kvinnliga ledamöter. hade de kvinnliga ledamöterna ökat till . har andelen kvinnor på VD-positioner för börsföretagen minskat från 5 till 2. För att kunna öka andelen kvinnor i bolagsstyrelserna måste betydligt fler kvinnor finnas på de olika positioner och ha skaffat sig de olika erfarenheter som är lämpliga och nödvändiga. Det är vår inställning att könsfördelningen i bolag och styrelser måste, och kommer att, förändras genom ett mer jämställt deltagande på arbetsmarknaden generellt. När kvinnor och män delar eller frigörs från hemarbetet mer lika, kan kvinnor konkurrera på arbetsmarknaden på mer jämställda villkor. När efterfrågan på tjänster inom vård- och utbildningssektorn släpps fria ges bättre förutsättningar för kvinnor att starta företag och etablera sig som chefer. En grundlig reformering av de offentliga systemen och mera rimliga regler för de skatter som styr tjänsteverksamheterna skulle kraftigt vidga möjligheterna och underlätta för kvinnor att bli företagare. Vad bjuder oss uppriktigt ? Vad visa kan ? Jag trotsar öppet alltihopa. Men det är alladar! Blott svenska krusbär har. i Om svenska rim (1838) Men vem äger egentligen de svenska krusbären ? I allt mindre grad svenskarna. har den utländska ägarandelen på den svenska börsen ökat från knappt 10 till . Flera av de företag som i allmänhet förknippas väldigt starkt med och som är starkt förknippade med välståndsutveckling ägs nu av utländska intressen. En del av ökningen av det utländska ägandet beror naturligtvis på att en generellt ökad internationalisering i ekonomin ökar direktinvesteringarna. Globaliseringsprocessen är i stort gynnsam för alla länder. Utländskt ägande vore inget problem om det inte också vore resultatet av en förd politik som missgynnar kapitalägande i och därför skapar ett uppköpstryck som inte beror på rationella faktorer inom ekonomin. Det ökande utländska ägandet av svenska företag är alltså inte ett problem i sig självt, men det utgör ett symptom på problem. Bristerna i det svenska företagsklimatet gör det inte bara svårare att starta företag och få dem att växa, utan innebär också att företag med stora internationella kopplingar flyttar verksamhet och huvudkontor. Medan av internationellt verksamma stora svenska företag hade huvudkontoren utomlands gällde detta inte , enligt en långtidsstudie av ägandet från det statliga (). 7.5.1 Institutionellt ägande ökar Det institutionella ägandet ökar, sett över tiden. Detta är inte någon överraskning utan till stor del en effekt av ökat långsiktigt sparande i olika slags fonder, försäkringar och liknande som avspeglar en ökad trygghetssektor inom finansmarknaden. (I klassas de finansiella företagens ägande helt som hushållens indirekta ägande vilket ger en viss överskattning av hushållens indirekta ägande.) Det institutionella ägandet kommer med största sannolikhet att fortsätta att växa. Ökningen av det institutionella ägandet är dock inte utan vissa problem. Det institutionella ägandet förutsätts vara svagare och mindre aktivt än direktägande. Institutionellt ägande som andel av inhemskt ägande, procent För del påverkas bilden främst av den kraftiga ökningen av det utländska ägandet, som i och för sig är institutionellt till största delen. Utlandsägandet spelar ingen större roll i . Om det utländska ägandet inkluderas blir bilden följande. Aktieägande i , procent 19801998 Källa: New , Survey 2000 Aktieägande i , procent 19832003 De svenska hushållens andel av ägandet, såväl direktägande som via institutioner, minskar som synes i tabellen från till . 7.5.2 Effekterna av ökat institutionellt ägande Den tidigare folkpartiledaren klagade över att ägarna av svenska aktiebolag var alldeles för långsiktiga. Fysiskt kapital tillmättes alltför stor betydelse, och därför bands mycket kapital upp i investeringar med låg avkastning . har vi istället klagomål på kortsiktigt ägande och att alltför stor vikt läggs vid att prestera ett bra kvartalsbokslut på bekostnad av sunda affärsmässiga beslut. Förändringar av skatter och andra regler för privat aktiesparande kan verka för att stärka det enskilda ägandet. Men det institutionella ägandet kommer sannolikt ändå att växa, i synnerhet sparande i skattemässigt gynnade fonder. Den huvudsakliga drivkraften bakom detta sparande är dock sökandet efter ekonomisk trygghet och riskspridning. Pensionsfonder och försäkringar är inte något människor sparar i enbart för att det är ekonomiskt fördelaktigt, utan för att det är rationellt. Istället krävs andra åtgärder för att inte det institutionella ägandet långsiktigt ska vara mindre gynnsamt för , som har en något högre andel institutionellt sparande än flera av våra konkurrentländer. De stora institutionerna bör stimuleras att bli mer aktiva i sin ägarroll. När vi sett baksidorna av svagt ägande i form av massmedialt uppblåsta skandaler, så har det stundom talats om behov av detaljregleringar. Detta är knappast en väg att gå för att skapa mer aktiva institutionella ägare. Ett mer positivt exempel kan vara sparandet i så kallade etiska fonder, det vill säga att kapitalförvaltaren verkar för en ökad tydlighet i dessa frågor genom en aktiv profil. Om varje kapitalförvaltare hade en tydlig ägarpolicy som redogjorde för hur investeringarna placeras och hur ägarskapet utövas skulle spararna på det sättet kunna rösta med fötterna när det gäller frågor om hur ägarna agerar när det gäller inriktningsbeslut, bonussystem, företagsköp, långsiktighet kontra kortsiktighet osv. Vidare bör inlåsningseffekterna av såväl skatteregler som avgiftskonstruktioner i de enskilda kapitalbolagen studeras. När spararna är lättrörliga, tvingas placerarna vara aktiva. När beslutade om försämrad förmånsrätt i konkurser för företagsinteckningar framkom tydligt att detta skulle kunna leda till större svårigheter att få bankkrediter för framför allt små företag. Regeringen fick i uppdrag att följa utvecklingen noggrant. Det kommer alltmer uppgifter om att detta besannas från småföretagare. Bankerna bekräftar också att man nu ser över sina säkerheter och i flera fall kräver kompletteringar såsom borgen av företagsledaren personligen. Vi anser det oerhört angeläget att en utvärdering kommer till stånd . 7.6 Institution kontra innovation Det lilla eller medelstora företaget, som drivs av kraften hos en enskild entreprenör eller av idén i en innovation, är det som kan utvecklas till framtida storföretag. Men de utgör också en högre risk. Innovationen kan slå fel, entreprenören kan misslyckas. Medan de stora institutionella ägarna har naturliga skäl att föredra placeringar i större, väletablerade företag där riskerna kan kontrolleras bättre och förväntningen om framtida avkastning kan baseras på tidigare resultat, är det de nya företagen som kan utveckla ekonomin. Om de får tillgång till riskvilligt kapital. Tillgången på riskvilligt kapital i har varit avsevärt sämre än i de flesta länder i omvärlden. Detta kan också delvis förklaras av hur den svenska finansmarknaden sett ut samt att skatteregler missgynnat sparande med hög risk. Även om läget har förbättrats något , så återstår mycket att göra. Innovatören, entreprenören med en idé, har sällan kapital nog att omsätta sin affärsidé till ett livskraftigt företag. Har här fortfarande mycket att lära när det gäller att underlätta för innovatören att träffa en riskvillig finansiär. Många svenska uppfinningar blir istället produkter som utvecklas i andra länder. Därmed går också ökade skatteintäkter, fler arbetstillfällen och möjligheter till ekonomisk tillväxt oss förbi. bör lära av andra länders, till exempel , arbete med att lösa bristen på tidigt riskkapital. 7.7 Regional tillväxtpolitik är viktig De globala och nationella förutsättningarna för tillväxt är i stort sett desamma oavsett var i man bor. Trots detta finns regionala skillnader i tillväxttakt. En del av dessa skillnader kan tyckas vara en följd av naturliga och eller geografiska förutsättningar, men det finns skillnader som inte kan förklaras på annat sätt än att politik på lokal och regional skapat olika förutsättningar för tillväxt. Den senaste tidens ökade intresse för regional och lokal tillväxtpolitik är därför naturligt. Tillväxt är inget nollsummespel. Att tillväxten är hög i en del av landet är därför inget hot mot tillväxten i resten av landet, tvärtom! Svensk ekonomisk tillväxt är summan av svenska regioners tillväxt. Varje region måste finna strategier som stärker växtkraften. Det kan till exempel handla om regionförstoring genom infrastruktursatsningar, att skapa attraktivt boende med god service och utbildning eller ett bra lokalt företagarklimat. har en begreppet kluster allt oftare återkommit i diskussionen om regional utvecklingspolitik. Inte minst i regeringens regionalpolitik har klusterbegreppet blivit något av ett mantra som förväntas lösa en lång rad problem. Det finns i regeringens riktlinjer för arbetet med de så kallade regionala tillväxtprogrammen en överdriven tro på klusterbildningar men alla kan inte bo i kluster Med kluster brukar man mena en geografiskt begränsad miljö där en stor mängd företag som är ömsesidigt beroende av varandra (samverkar, interagerar med varandra) och har en gemensam inriktning samlas. Kluster är bra. Men kluster är ingen garant för tillväxt. Kluster som är specialiserade i enklare produktion t ex är ganska oförändrade över tiden. Växande kluster kännetecknas oftast av teknologiska landvinningar, dynamik, innovationer och nya jobb. behöver framgångsrika kluster som gör att svenska regioner kan konkurrera med regioner i andra delar av världen om välutbildad arbetskraft, forskning, jobb och kapital. Men man måste komma ihåg att kluster inte skapas vid planeringsmöten med kommunstyrelsen eller i överläggningar runt regionala tillväxtprogram. Det är först i efterhand man kan konstatera att ett kluster har skapats. Vad exakt som gör att kluster skapas är oklart. Forskningen kring kluster konstaterar dels att en långsiktig politik som främjar företagande och utbildning är viktiga faktorer, dels att slumpen ofta spelar en viktig roll. Geografiska, kulturella och institutionella förutsättningar skapar olika jordmån, konstaterar till exempel SNS ekonomiråd i rapporten , men exakt vilka regioner som får se ett kluster växa fram är till stor del en följd av slumpen. Det finns stora risker med regeringens och många kommunpolitikers försök att skapa kluster. Den mest uppenbara risken är naturligtvis att man spekulerar med skattebetalarnas pengar i en global ekonomi där slump är en faktor som avgör var kluster skapas. Klustersatsningar kan också innebära geografisk och branschmässig suboptimering av resurserna. De satsningar som görs kan inte bara misslyckas i sig utan kan också få till följd att satsningar i närliggande regioner eller andra branscher med bättre förutsättningar inte kommer till stånd. satsa på ett bra lokalt näringsklimat behöver framgångsrika kluster. Men politiken kan inte ensidigt inriktas på att kluster skall skapas. I stället måste den regionala och kommunala tillväxtpolitiken koncentreras på att skapa goda förutsättningar för företagande och tillväxt. Det kan handla om att konkurrensutsätta offentlig verksamhet, att kommuner och landsting slutar konkurrera på fungerande marknader, att företag får snabba och korrekta besked i kontakten med myndigheter, bra kommunikationer, en bra skola och så vidare. Så skapas, tillsammans med offensiv nationell tillväxtpolitik, ett bra tillväxtklimat i . 7.8 Infrastruktur för tillväxt Goda transportmöjligheter för råvaror till industrin och för industrins produkter till export eller till kunderna är en förutsättning för ökad tillväxt goda transportmöjligheter för människor att kunna ta sig till och från sin arbetsplats likaså. Liksom vid riksdagsbehandlingen är behovet av infrastrukturinvesteringar i ännu större än vad regeringen inser. Vi förordar därför en högre planeringsram för perioden 20042015. Genom nya finansieringsformer kan detta göras möjligt, men det brådskar om det ska kunna få full effekt redan under den nu påbörjade planeringsperioden. Vi förordar att privata finansieringsformer som brukar kallas offentlig-privat partnerskap (PPP) prövas. Finansieringen kan ske genom att trafikanterna erlägger avgifter eller genom att staten hyr anläggningarna eller kombinationer av dessa. 7.8.1 Flaskhalsarna i tillväxtregionerna måste bort investeringarna måste tidigareläggas Investeringar i vägar och järnvägar har eftersatts. Den nordiska triangeln som också är ett TEN-projekt är här central. Särskilt i storstadsregionerna är flaskhalsarna i infrastrukturen så stora för både person- och godstransporter att de allvarligt hämmar tillväxten i landets viktigaste tillväxtregioner. Insatser för att bygga bort dessa flaskhalsar måste tidigareläggas. Andra projekt kan senareläggas. Högsta prioritet i är Mälartunneln, som ökar spårkapaciteten över SaltsjöMälarsnittet. Den prioriteras nu till slut för tidigareläggning också av regeringen. Vi kan däremot inte acceptera att regeringen fortsatt utelämnar en komplett ringled och Förbifart . I utgör en betydande flaskhals. Västlänken skulle här underlätta tågtrafiken genom väsentligt och möjliggöra snabbtågsförbindelse med flygplats. I bör fullföljandet av genom enligt plan och fyrfältsstandard på , (som bör bli Europavägar) samt en tvärförbindelse mellan E 20 och likaså prioriteras. Projektering av Östersjöbanan bör prövas för en tidigareläggning i den nu akuta arbetsmarknadssituationen i regionen. I och är det inte bara de fysiska flaskhalsarna i form av behov av utbyggnad av väg- och järnvägsnät utan också de byråkratiska flaskhalsarna som är hinder för utvecklingen. Arbete med att ta bort hindren för att arbeta, bo och driva företag på olika sidor av sundet måste gå fortare. Vägnätet måste tjälsäkras, så att råvaruförsörjning till och transporter av färdiga produkter från industrin, och då särskilt skogsindustrin, kan fortgå utan avbrott. Regeringens och de röd-grönas bilfientliga hållning har medfört en för låg ram för tjälsäkring. Den måste bli högre. 7.8.2 Avreglering och ökad konkurrens Fri konkurrensen inom alla transportslag är grunden också för trafikpolitiken. Det tillgodoser den enskildes val och är en förutsättning för att uppnå hållbar utveckling och ökad tillväxt. Fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför stora fördelar. Vid länstrafikhuvudmännens upphandlingar har konkurrens kunnat sänka trafikkostnaderna avsevärt, till nytta för såväl skattebetalare som resenärer. Samtliga järnvägssträckor måste därför konkurrensutsättas. Statens andel av SAS samt delar av bör säljas så fort konjunkturläget så tillåter. En strategi bör utarbetas för privatisering av . måste möta mer konkurrens. liksom förarprövningen vid bör likaså konkurrensutsättas. 7.8.3 Kulturen som tillväxtfaktor I då demokratin utsatts för en grov attack ska kulturen framhållas som drivkraft i det demokratiska samhället för grundläggande demokratiska värden. Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. Kulturen är dessutom en tillväxtfaktor i samhället. Kulturen är en verksamhet med ett egenvärde, men det hindrar inte att man kan se klara kopplingar till tillväxten. Sedan vann 1974 har det svenska musikundret lett till en ny basindustri för . Både musikindustrin och upplevelseindustrin är stora exportframgångar, där svensk musikexport endast överträffas av och . Här har inte minst de kommunala kulturskolorna bidragit till framgången. Detta ger tillväxt inte bara i storstaden, och är bara några exempel på kulturen som motor. Svensk design uppmärksammas internationellt och ger svensk industri möjligheter att nå nya marknader. För att nå allt detta krävs en god samhällelig kulturinsats. 7.9 Forskning och utbildning 7.9.1 En fri forskning För att kunna skapa välfärd, måste vi ofrånkomligen konkurrera med andra länder. Om vi inte kommer med nya idéer hamnar de nya företagen på andra platser i världen. Vi måste därför kunna utveckla kunniga och kreativa människor och behålla dem i . Som ett litet land behöver vi också ett tillskott av kunniga och kreativa utifrån. Det är en stor utmaning för ett litet språkområde men den globala ekonomin innebär en chans för oss små länder. Varje land som lyckas locka och behålla talanger kan utveckla ett klimat för framgång och tillväxt. Vi behöver begåvningar i vetenskapen, i näringslivet, i den offentliga sektorn och i kulturen kort sagt inom varje samhällsområde. får vi för dålig valuta i form av jobb och företag för de satsningar som görs inom forskning och utveckling. En del näringslivsföreträdare har framfört att de vill bestämma mer över de statliga forskningsresurserna. Men det är fel väg att gå. anser att den fria grundforskningen måste befrias från både politiska nycker och från kortsiktigt marknadstänkande. Det går inte att på förhand bestämma vilken forskning som kommer att ge stor samhällsnytta. Det som framstår som irrelevant kan vara centralt . Det finns många historiska exempel på hur de stora landvinningarna som gjorts inom vetenskapen inte hade planerats eller förutsetts. Däremot är det viktigt att forskningsresultaten på olika sätt kommer ut till samhälle och näringsliv. Länken mellan forskning och företag måste stärkas, så att forskningens framsteg lättare kan vidareutvecklas i företagen. får inte den kvalificerade forskningen den positiva betydelse för tillväxten som den borde kunna ha. Forskningen i resulterar i alldeles för få patent och för lite kommersialisering av forskningsresultaten. Universitet och högskolor måste bli bättre på att tydliggöra för företagen hur forskningsresultat kan komma till användning, och företagspolitiken måste uppmuntra till satsningar av riskkapital i forskningsföretag. För är en sak helt uppenbar nämligen att svenska staten måste satsa mer på forskning. minskar statens andel av resurserna till forskning, och staten lägger av bruttonationalprodukten på forskning. Visserligen lägger näringslivet mer, men våra konkurrentländer har också ett starkt statligt stöd till forskningen. måste satsa en minst lika stor andel i statligt stöd till forskningen som konkurrenterna. Det börjar bli kris inom vissa forskningsområden, såsom medicin och högteknologi. föreslår därför en kraftig ökning av forskningsresurserna med ca . En annan viktig åtgärd är att koncentrera forskningsresurserna. Om vi sprider resurserna, får vi inte lika stor nytta av dem. Dels är det ofta stora investeringar som behöver göras och dels behövs det en miljö med många forskare inom ett och samma område för att få en vitalitet i den vetenskapliga diskussionen. Problemen uppstår tidigt i svenskt utbildningsväsende och har betydelse inte bara för den högre utbildningen och forskningen utan även för företagens tillgång till bra arbetskraft. Den allra viktigaste motkraften till detta är en satsning på en kunskapsskola med utbildade lärare genom hela skolsystemet inklusive förskolan. Elever som inte har så stort stöd hemifrån behöver en skola som ger dem det stödet. Vi sa nej till det orättvisa rekryteringsbidraget där vuxenstuderande får hela studiemedlet som bidrag. Därför säger vi nu nej när rekryteringsstödet ska utökas på ett lika orättvist sätt till vissa anställda i kommuner och landsting. Principerna för studiemedlen ska gälla lika för alla och studiestödssystemet ska förbättras för alla studerande. De grupper vill ge extra ekonomiskt stöd inom studiestödssystemet är studerande med barn och studerande med funktionshinder, eftersom dessa generellt är ekonomiskt utsatta och riskerar att försenas i sina studier. Därför föreslår ett stort barntillägg i studiemedlet samt generösare regler för studerande med funktionshinder. 7.10 behöver en ny energipolitik Tillgången till billig elektricitet har varit en av förutsättningarna för den starka ekonomiska tillväxt som upplevde under stora delar av . Vår goda tillgång på vattenkraft gav våra basindustrier både billig och miljövänlig energi. De kärnkraftsreaktorer som togs i bruk och gör att producerar elenergi både billigt och i stort sett utan koldioxidutsläpp. Vi har blivit alltmer medvetna om betydelsen av god ekonomisk tillväxt. Tillgången till billig elektricitet är avgörande för den elintensiva industrin som sysselsätter 250 000 människor och står för betydande exportinkomster. Mot den bakgrunden anser att det är mycket märkligt att den svenska politiska ledningen är beredd att avveckla våra kärnkraftverk för att ersätta dem med dyrare sätt att producera el som dessutom kommer att öka de svenska koldioxidutsläppen. anser att bör upphäva lagen om förtida avveckling av kärnkraften. Reaktorerna ska istället få drivas så länge som de uppfyller lagens krav på säkerhet. Detta kommer att göra det lönsamt att investera i förbättringar av de befintliga reaktorerna. Något som kommer att öka både säkerheten och kapaciteten i dessa. De delar av kärntekniklagen som förbjuder både forskning och byggande av ny kärnkraft ska tas bort. anser att det ska vara möjligt att bygga nya kärnkraftverk i när behovet finns, så länge som miljö- och säkerhetskrav är uppfyllda. Att vi är positiva till att behålla och utveckla kärnkraften betyder dock inte att vi kan avstå från arbetet med att fortsätta att effektivisera den övriga energiproduktionen samt energianvändningen. Både fjärrvärme och avfallsförbränning måste utvecklas liksom ny teknik för att bygga energisnålare hus. anser vidare det vara angeläget att utvecklingen av förnybar energi intensifieras.