mot · GS02Bo235 · 2004-09-30 00:00:00 — Bland de företag som normalt sett står bakom större byggprojekt, såsom flerbostadshus i storleksklassen 80 lägenheter eller fler, finns det tre eller fyra företag som är helt dominerande. I tillverkningen av sanitetsporslin har de tre största företagen en marknadsandel på . I grossistledet för VVS-produkter ser det likadant ut med tre företag med sammanlagd marknadsandel på . I utredningen gubbar! finns en genomgång av olika branscher och genomgående finns det en anmärkningsvärt hög koncentration till få aktörer5. En av anledningarna till koncentrationen är att det finns höga etableringskostnader vilket hindrar nya företag från att gå in i branschen. För att öka byggandet och få ner kostnaderna måste dessa minskas. De kostnader som finns naturligt är det svårt att göra något åt. Exempelvis asfalts-, betong- och cementmarknaderna kräver stora kapitalinvesteringar, något som innebär en etableringskostnad och som gör att befintliga företag kan hålla höga priser därför att nya företag får svårt att komma in och konkurrera. De etableringskostnader som är politiskt betingade måste minimeras. Detta kan vara tillståndsförfarande. Lyckligtvis avvisade den socialdemokratiska regeringens förslag om övergångsregler för nya EU-medborgares möjligheter att arbeta i . Genom att EU har fått nya medlemsländer ökar därmed möjligheterna till konkurrens. Det är förhoppning att lågkostnadsföretag från dessa länder kan börja verka i och därmed pressa byggpriserna, något som kommer att ge alla konsumenter större konsumtionsutrymme. I många av dessa länder ligger kvalitetskraven på byggande på en högre nivåän i , varför det inte förefaller finnas någon välgrundad oro för sämre byggstandard. En genomgång bör göras i syfte att minska alla politiskt orsakade etableringskostnader och andra fördyrande faktorer för byggsektorn. Detta bör ges regeringen till känna. 6.8Minska den sociala och regionala klyvningen En av anledningarna till att vi ser ett kluvet är att de mindre orterna avfolkas när framför allt unga människor väljer att flytta till storstäderna. Detta har i många fall genererat en ond cirkel när befolkningsunderlaget blir mindre vilket i sin tur resulterar i en sämre servicenivå vilket i sin tur får ytterligare människor att överge de mindre orterna. fanns det bostadsöverskott i varannan kommun, en siffra som har sjunkit till ungefär var tredje. Bostadsbristen i de s.k. tillväxtorterna blir allt större, vilket också får till följd att miljöproblem koncentreras till få orter och problem med trafikstockningar, buller etc. blir allt mer förekommande. menar att likvärdiga förutsättningar måste ges över hela landet. Det är inte ekonomiskt rationellt att utexaminerade studenter tvingas till därför att kvalificerade jobb saknas i andra delar av landet. som de så kallade tillväxtorterna upplever en allt större grad av överhettning drabbas landsbygden av andra bekymmer. En person som vill bygga en fastighet i en mindre ort kommer snart att tvingas att betala hela kostnaden kontant i förväg eftersom banker i många fall vägrar att låna ut pengar, då de fruktar att pengarna kan komma att gå förlorade om husägaren tvingas sälja och då till underpris. Även om kommunens bostadsbolag har outhyrda lägenheter kan det faktiskt finnas de som vill bygga en egen villa på sin tomtmark. På grund av bankernas riskaversa inställning är det för många en omöjlighet att låna kapital för bostadsbygge. Detta är en faktor bland många som ytterligare förvärrar den onda cirkel som landsbygdens människor drabbas av. Vår politik för att minska den sociala och regionala klyvningen utvecklas i vår partimotion om tillväxt. 6.9Flyttkedjor och konsekvenser därav En genomsnittssvensk flyttar i genomsnitt 9 gånger under sitt liv. De flesta av dessa flyttningar är lokala och beror då i stor utsträckning på demografiska eller socioekonomiska skäl. De långväga flyttningarna sker ofta p.g.a. studier eller arbetsbyte. I en studie gjord av Temaplan har de lokala flyttningarna i undersökts och resultatet är intressant6. En flyttkedja uppstår när alla personer i ett hushåll flyttar och därmed lämnar sin gamla bostad till den ordinarie bostadsmarknaden. Det intressanta i sammanhanget är att studera vilka effekter det får när större lägenheter byggs och bebos. I gjorde 105 nyproducerade lägenheter att sammanlagt 411 hushåll fick ändrade bostadsförhållanden, och att 122 s.k. debutanter kom in på bostadsmarknaden. Störst effekt fick byggandet av 5:or där en nyproducerad lägenhet i genomsnitt fick till följd att 1,8 debutanter fick fotfäste. Anledningen till att detta sker är att när en eller flera personer flyttar in i en stor nyproducerad lägenhet lämnas en eller flera lägenheter som andra bostadssökanden kan flytta in i. är det så att två mindre lägenheter blir lediga när en större lägenhet produceras och blir beboelig av två personer som tidigare ockuperade två mindre lägenheter. Eftersom samtliga inblandade förutsätts byta bostäder frivilligt, dvs. deras sammanlagda nytta ökar tack vare bytena, är det en transaktion som hela samhället vinner på. Värt att notera är att hela affären äger rum utan politiska pekfingrar från ovan, utan det är helt vanliga människor som vet vad de själva vill ha. På en fri marknad kommer bostäder som efterfrågas även att byggas, och även stora lägenheter skulle ha byggts, som i sin tur hade gett upphov till att fler mindre befintliga lägenheter hade kunnat upplåtas åt bostadssökande. Vad som ovan anförts om flyttkedjors politiska implikationer bör ges regeringen till känna. Problemet är att svensk bostadspolitik inte ser ut så här, utan snarare tvärtom. Det statliga investeringsbidraget lämnas till bostäder vars yta maximalt får vara , någonting som snedvrider marknaden och därmed orsakar en ineffektiv allokering av ekonomiska resurser. En ytterligare negativ effekt är att bidragets storlek bestäms genom en tämligen godtycklig regionindelning som ytterligare bidrar till att skapa snedvridande effekter. Dessutom är detta ett bidrag vars regler ändrades så sent som , och som dessutom getts retroaktiv effekt. I byggbranschen med stora investeringar och avskrivningstider är långsiktiga och stabila spelregler fundamentala. Den socialdemokratiska politiken är tyvärr allt annat än just detta. bör därför besluta avskaffa det statliga investeringsbidraget för lägenheter. gör dock undantag för den del som gäller studentbostäder eftersom bidrag i denna del har visat sig framgångsrikt. Dessutom finns det skäl varför studentbostäder ska hanteras annorlunda. Utan tillgång till billiga lägenheter nära universitet och högskolor kommer studier att bedrivas mindre effektivt. Även om marknaden förmodligen kan producera små lägenheter om det finns efterfrågan för detta, kommer studenter med sämre ekonomiska förutsättningar att ha svårt att konkurrera om dessa i tillväxtorter som universitets- och högskoleorter ofta är. Därigenom finns det rationella ekonomiska skäl varför just produktionen av studentlägenheter ska subventioneras. bör därför besluta permanenta det statliga investeringsbidraget vad gäller studentlägenheter. Utredningen äga sin lägenhet resulterade i en proposition från regeringen som avfärdade möjligheten att införa ägarlägenheter. Vi anser detta olyckligt eftersom vi till skillnad från regeringen ser att det finns klara fördelar med denna ägandeform. Vi tror att vetskapen om att man äger sin lägenhet ger en trygghet som svårligen kan mätas i pengar. Dessutom kommer det att finnas lagfart och inteckningsrätt med denna boendeform med de fördelar detta för med sig. Ägarlägenheter finns i ett flertal länder där de är en uppskattad boendeform. Utredningen presenterade sakliga argument, för och emot, och förslag på lagtext. Det är beklagligt att den socialdemokratiska regeringen inte tog chansen att föreslå denna boendeform. bör begära att regeringen skyndsamt återkommer med ett lagförslag baserat på betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2002:21). En fråga som hänger samman med ägarlägenheter är regelverket kring tredimensionell fastighetsbildning, någonting som blev möjligt tack vare en regeländring . Det är positivt att denna möjlighet har kommit till stånd, och intresset för denna fastighetsbildning är stort ute i landet. Förhoppningsvis kommer detta att leda till nyproduktion av lägenheter, inte minst i centrala lägen där man kan bygga till befintliga fastigheter. Olyckligtvis finns det en, som vi ser det, godtycklig och ologisk regel som säger att en tredimensionell fastighetsbildning måste omfatta minst fem lägenheter. Detta kommer att begränsa nyttan av de nya reglerna, och regeln bör således tas bort. bör besluta att begränsningsregeln för tredimensionell fastighetsbildning tas bort. Bostadspolitiken är en av de största frågorna som vanliga människor och framför allt ungdomar känner oro inför. För dem som står utanför den reguljära bostadsmarknaden är förtroendet för bostadspolitiken nere på mycket låga nivåer. Regeringens nuvarande sammansättning, där bostadsfrågorna sorterar under , och med en minister som har ansvar även för region- och kommunfrågor, gör att det finns anledning att tro att regeringens intresse för bostadsfrågorna är något bristfälligt. Enligt gängse ordning är det statsministern som på egen hand utformar sin regeringskonstellation. Icke desto mindre vore det positivt om nästa regeringsombildning gav ett större utrymme och betoning åt de bostadspolitiska frågorna. Vad som ovan anförts om vikten av en tydlig bostadspolitisk profil bör ges regeringen till känna. En viktig del i bostadspolitiken är utformningen av skattesystemet. Vi har valt att lägga dessa frågor i en separat kommittémotion om fastighetsskatten (2004/05:Sk446). I plan- och bygglagens förarbeten är det tydligt att jämställdheten mellan könen är ett av lagens grundläggande syften. I praktiken handlar det mest om kvinnors möjligheter till förvärvsarbete, något som i och för sig givetvis är mycket viktigt, men det finns många andra aspekter som inte nämns. Ett exempel är kvinnors rätt att känna sig trygga i sin boendemiljö. Observera att det inte nödvändigtvis behöver vara faktisk misshandel som leder till en allvarlig kränkning. Rädslan och oron för överfall, misshandel med eller utan sexuellt våld är också en allvarlig kränkning. Planprocessen är av tradition ett mansdominerat arbete. Kvinnors åsikter och aktiva deltagande i planprocessen är en förutsättning för att åstadkomma ett samhälle som är anpassat för alla. Kvinnors rätt och möjlighet att delta i planeringen måste därför stärkas. Dessutom bör barns och ungdomars möjligheter till inflytande i den fysiska samhällsplaneringen slås fast, i enlighet med vad som föreskrivs i . Den nu sittande har i sitt direktiv bland annat att diskutera dessa frågor, varför vi avvaktar utredningens slutbetänkande. Det kan ta att få klartecken till byggande. revisorer har nämnt tidsperioder om alltifrån 6 månader till . Med en sådan osäkerhet kring tidsperioden är det rimligt att anta att många intressenter drar sig för att dra igång ansökningsprocesserna. är rätten att överklaga mycket viktig, och denna ska givetvis inte tas bort. Däremot borde formerna för överklagandeprocedurerna vid bygglovsansökan ses över. Dessutom borde man undersöka möjligheterna att få kommunens argument för avslag prövade i en högre instans. Det är vår förhoppning att den sittande ska lämna förslag så att planeringsprocessen kan förkortas och förenklas. Vad som ovan anförts om processen kring ansökningstider och överklagandeprocedurer bör ges regeringen till känna. Bostadsbidrag är ett inkomstrelaterat bidrag som ges till barnfamiljer samt till personer utan barn. Just det faktum att bidraget är relaterat till inkomst gör att bidraget genererar ogynnsamma marginaleffekter. En höjd inkomst gör att bidraget trappas ned. För dem som uppbär bostadsbidrag kommer således en stor del av en löneökning att ätas upp av skatter och sänkta bidrag. Detta är en typisk fattigdomsfälla som samhället måste motverka. Med fattigdomsfälla menas ett läge där en person inte på egen hand kan arbeta sig ur sin fattigdom eftersom en löneökning äts upp av de ovan nämnda faktorerna. Oavsett vad personen gör stannar han eller hon kvar i samma löneläge. Bostadsbidraget är utformat på så sätt att ett preliminärt bostadsbidrag betalas ut först. I efterhand görs därefter en slutlig justering, och om det visar sig att bidragstagaren har tjänat för mycket tvingas personen i fråga betala tillbaka delar av, eller hela, bidraget. Detta bidrar ytterligare till att minska incitamenten för att arbeta. En person som riskerar att få sitt bostadsbidrag sänkt retroaktivt drar sig för att arbeta extra. För att motverka detta sänker inkomstskatterna för framför allt dem med låga och normala inkomster, som en viss neddragning görs på området för bostadsbidrag. Med vårt skattesystem elimineras stora delar av de negativa marginaleffekter som den nuvarande bostadsbidragsutformningen ger upphov till som de grupper i samhället som är berättigade till bostadsbidrag vinner stort på vårt inkomstskatteförslag samt vår familjepolitik. Vad som ovan anförts om bostadsbidragens negativa marginaleffekter bör ges regeringen till känna. är positivt till en mångfald inom boendet. Det är enskilda människor som bäst själva kan avgöra vad som passar dem själva. Kooperativ hyresrätt som möjliggjordes permanent 2002 är ett sätt att vidga mångfalden och erbjuda ett boendealternativ där de boende kan känna ett större inflytande och boendegemenskap än den vanliga hyresrätten, som det ekonomiska risktagandet är mindre. Regelverket kring de kooperativa hyresrätterna är i överlag bra. Däremot finns det ett par företeelser som behöver ses över. Den första delen gäller hyresgästernas egen insats. Denna är inte inflationssäkrad vilket gör att en hyresgäst som flyttar ut erhåller samma nominella insats. Resonemanget som har förts är att hyrorna därmed skulle kunna hållas på en lägre nivå. Ännu märkligare blir resonemanget när samma medlemsinsats ska justeras upp för inflationen när en ny hyresgäst flyttar in. Detta är en asymmetri som måste korrigeras. Det hela är ett nollsummespel mellan hyresgästerna som kollektiv, eftersom en hyresgäst som får en lägre hyra betalar detta genom att insatsen som betalas ut vid utflyttning är mindre värd. Detta leder till inlåsningseffekter eftersom det är mer rationellt att behålla lägenheten för en lägre hyra än att få ut medlemsinsatsen som genom inflation har minskat i värde. menar att det finns nog med inlåsningseffekter inom svensk bostadspolitik; vi behöver inte ytterligare en. Vad som ovan anförts om inflationssäkring av medlemsinsatsen till kooperativa hyresrätter bör ges regeringen till känna. Den andra aspekten är regelverket kring uppskovsavdrag. kan man få uppskov med reavinstskatten om en ny bostad införskaffas inom efter det att befintlig bostad avyttrats. Detta gäller dock inte insatsen till kooperativa hyresrätter, bland annat eftersom det inte är en vinst i formell mening som uppkommer när en hyresgäst återfår sin insats. Icke desto mindre försvårar det nuvarande regelverket för uppkomsten av kooperativa hyresrätter. Vi tror att denna boendeform kan passa nybyggnation i framför allt mindre orter som ofta glöms bort då s.k. tillväxtorter har lättare att attrahera investeringar. Om uppskovsavdrag ska medges när medlemsinsatsen till en kooperativ hyresrätt betalas är det viktigt att det finns neutralitet i beskattningen. En översyn över reglerna kring kooperativ hyresrätt och uppskovsavdrag bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. All planering av bostäder ska utgå från målet att erbjuda alla människor möjlighet till ett självständigt liv i ett eget boende. Den ökning i byggandet som har rapporterat om kommer sannolikt inte att ha direkt avgörande betydelser för att underlätta för hemlösa. En person som står utanför bostadsmarknaden har mycket svårt att komma in. Bostadsmarknaden fungerar så pass illa att det endast är personer som redan har attraktiva förstahandskontrakt, eller är väl bemedlade, som gynnas. Det minskade byggandet av hyresbostäder har gjort situationen ännu svårare för de socialt utslagna och hemlösa i samhället. De idéer och modeller som redan finns bör tas till vara och utvecklas för att på kort sikt akut lösa bostadsbristen. Fram till dess att bostadsmarknaden har återfått balansen kan fler bostadshotell och modullägenheter vara bra temporära lösningar. För att skapa lägenheter med rimliga hyror har även ungdomar själva i olika projekt kunnat renovera äldre lägenheter och därmed sänkt kostnaderna. Temporära lösningar mot hemlöshet är härbärgen i kommunens eller frivilligorganisationers regi som kan kombineras med trappstegsboende. Ökad frivillig samverkan mellan olika grupper i samhället, både ur den offentliga sektorn och det civila samhället, skulle kunna ge fler hemlösa bostad. Det är av stor vikt att en strategi för att minska antalet bostads- och hemlösa utarbetas. Detta bör ges regeringen till känna. Det något kryptiska namnet svincykel kommer av ett observerat fenomen inom jordbrukssektorn och är en vedertagen nationalekonomisk term. Tanken är som följer att en jordbrukare ser att priset på svinkött är högt, varför denna bestämmer sig för att satsa på denna produktion. Problemet är att jordbrukaren inte är ensam aktör. När svinköttet kommer ut på marknaden kommer konkurrenternas kött också ut eftersom även de noterade det höga priset. Den stora tillgången på svinkött gör att priserna faller och produktion av nötkött blir relativt sett mer lönsamt, varför jordbrukarna går över till nötköttsproduktion, vilket efter ett par även det kommer att falla i pris och cykeln fortsätter. , R:M., J.R. Kearl och M.B . Is There a Concensus Among Economists in the 1990's, 82, , s. 203-209, 1992. När hyran sätts så lågt kommer vissa att efterfråga lägenheter för övernattnings- eller lagersyften, en lägenhetsproduktion som samhället inte bör subventionera. Ds 2003:6 Bostadsbyggandets hinderbana, s. 110-111. Alla siffror är baserade på denna utredning, . Flyttkedjor i , , .