mot · GS02N412 · 2004-10-04 00:00:00 — Andra problem är att logistikutbildning saknas i utbildningen och att den akademiska turismutbildningen har alltför mycket av storstadsprägel. Turistnäringen består av en rik variation av företag med mycket olika behov av riskkapital. En stor hotellanläggning med skidliftar har ett behov av kapital, en fiskearrangör ett annat. En god service är ofta den största tillgången i ett turistföretag och banker och andra vågar inte ge lån utan säkerhet i fasta tillgångar. 9Förbättra villkoren för den svenska turistnäringen För att den svenska turistnäringens betydelse ska kunna öka väsentligt krävs ett flertal förändringar av lagar och förordningar, myndigheters ageranden, statliga investeringar och annat som begränsar utvecklingen. 9.1Fördubbla den statliga satsningen på marknadsföring av har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Turismen som bransch tillhör världens snabbast växande men tyvärr är inte detta fallet i som har haft svårt att hävda sig som turistland. Det finns givetvis många orsaker till detta men tillväxthämmande faktorer som regelkrångel, brist på riskkapital, högre moms än grannländerna och dålig infrastruktur är några orsaker av dem. satsar utöver regeringens anslag till turistfrämjande åtgärder. Detta är en satsning som kommer att generera tiotusentals nya arbetstillfällen, speciellt i glesbygd. Den regionalpolitiska effekten blir både kraftig och långvarig. Svenskt näringsliv omsätter mindre än hälften av EU-genomsnittet på turism. Den dubblerade marknadsföringen av som turistland ska inriktas på marknadsföring av det som är unikt för ; glesbygden, vildmarken, fjälltrakterna, mörkret och kylan, norrsken och midnattssol, allemansrätten, våra många sjöar, älvar och vackra havskust. Det handlar också om möjligheterna till fiske, jakt, bär- och svampplockning, kanotsafari, forsränning, bo på lantgård med mera. Satsningen skulle göra att vi närmar oss de övriga nordiska länderna när det gäller marknadsföring av det egna landet. Men självklart måste vi gåännu längre och bli minst lika bra som , och . 9.2Samordna de statliga insatserna Som det är nu delas de statliga insatserna inom turistsektorn på en mängd myndigheter och organisationer. Turistdelegationen är en myndighet med alltför otydlig roll. i sin tur är inte en myndighet men är till hälften statligt ägt och har som uppgift att marknadsföra som turistland. arbetar med att stärka företags och regioners internationella konkurrenskraft, vilket också inbegriper turistsektorn. Invest in sysslar också med internationell marknadsföring av . Ur den så kallade Östersjömiljarden går pengar för att främja turismen. Det behövs en översyn av statens engagemang och en samordning av insatserna så att bästa möjliga resultat kommer ut. 9.3Samverkan mellan offentliga och privata aktörer Den svenska turistprodukten formas och utvecklas i samverkan och samarbete mellan enskilt företagande, turistorganisationer, kommuner, landsting/ regioner, statliga myndigheter och ideella organisationer. De offentligt finansierade organen skall komplettera, men kan inte ersätta, enskilt företagande. Såväl de lokala som regionala turistorganisationerna har en central roll när det gäller att stärka det lokala nätverket av företag, offentliga och ideella organisationer, och för att initiera och stimulera tillkomsten av huvudentreprenörer där förutsättningar för detta finns. Dessa organisationer har också en central roll när det gäller att utveckla regionens profil på turismområdet. I de regionala tillväxtavtalen finns på många håll tillgångar som kan aktiveras, stimuleras och utvecklas inom turismens område. 9.4Konkurrens på lika villkor En kommun ska inte engagera sig i sådana aktiviteter som privata företag kan sköta lika bra. Kommunala anläggningar sågs förut som sysselsättningsräddare, nu betraktar de privata näringsidkarna dem som illojala konkurrenter. Neutrala marknadsekonomiska villkor skall gälla även inom turistnäringen. Det kommunala engagemanget på turismens område skapar svårigheter för såväl etablerade företag som för företag som vill komma in på marknaden. Det är fel om den kommunala turistverksamhetens uppbyggnad finansieras med skattemedel och den fortsatta driften sker med kommunala driftsbidrag. Detta ger en annan kostnadsbild än för de privata aktörerna. När en kommun ger bidrag eller fördelaktiga lån till en av företagarna på orten eller ett kommunägt bolag förfogar över strategiskt viktiga resurser som man inte låter konkurrerande aktörer utnyttja på samma villkor, snedvrider man konkurrensen. Det är till exempel inte ovanligt att kommunerna satsar på guideverksamhet , driver sommarcaféer eller hyr ut kanoter. Inga sysselsättningsaspekter får vara alibi för att sådan konkurrenssnedvridande näringsverksamhet bedrivs om det finns risk att privata aktörer slås ut. Ett annat problem är att det kan vara svårt för företagaren att hävda sig mot kommunen i de fall tvister uppstår. anser att kommunallagen måste ändras så att företag ges bättre möjligheter att överklaga beslut och möjlighet att i domstol pröva kommunalt stöd. De arbetsrättsliga reglerna måste anpassas till de särskilda krav som finns inom turistnäringen. En god turistservice kräver bemanning i princip dygnet runt. Turistnäringen är också i hög grad säsongsbetonad, varför särskilda anställningsregler kan krävas. Det är svårt att gå mellan olika anställningsformer. Exempelvis är det svårt för en person som arbetar som anställd under del av året, för att verka som egen företagare. Regelverket behöver ändras för att det ska bli möjligt. Flexiblare arbetstider ger ökade möjligheter till varaktiga anställningar och ökad produktivitet. Många regler och bestämmelser kan vara välmotiverade, men det finns alltför många exempel där systemet, som är till för att skydda och hjälpa, i stället stjälper företagen. Det lilla företaget kan inte på samma sätt som storföretagen hålla speciell kompetens för administrativa uppgifter. De rigida bestämmelserna innebär höga tillsynskostnader för alla företagare och då också turistföretagen. Krångliga och till synes onödiga regler får inte stjälpa företagandet. Det finns ett antal regler som bör förbättras och förenklas. Småföretagsdelegationen lade1998 fram 81 konkreta förslag till regelförenklingar på regeringens bord . Regeringen har dock varit väldigt passiv och väldigt lite har skett på området. kräver att företagens kostnader för att administrera regelverket ska minskas under innevarande mandatperiod. En stor del av lagstiftningen kring livsmedel och hälsoskydd utgår från företag som är knutna till byggnader och fasta inventarier. De turistföretag som är baserade på upplevelser i skog och mark stöter ofta på problem eftersom fasta byggnader ofta saknas. Det lilla turistföretaget har inte de resurser som reglerna är utformade för. Detta hämmar turistnäringens fortsatta tillväxt. För att inte hindra det lilla turistföretaget att bedriva sin verksamhet krävs flexibla regler. Det är orimligt att samma lagstiftning gäller för samtliga företag oavsett inriktning, lokalisering och storlek. 9.7Samordna myndighetskontrollen och minska avgifterna Myndigheterna ska fokusera på syftet med en regel. Ett tillsynsuppdrag bör inte inskränka sig bara till myndighetsutövning utan också uppfylla en viktig servicefunktion. måste ofta turistföretagen betala dubbla avgifter för myndighetskontroll. Vid kontroller av exempelvis kylanläggningar krävs att ett auktoriserat företag utför besiktningen. Efter denna kontroll sker en ytterligare kontroll av den ansvariga myndigheten. Turistföretagen betalar båda kontrollerna. Ett system utformat på ett liknande sätt som kontrollen inom bilbesiktningen där myndigheten bara ackrediterar och granskar besiktningsföretaget skulle vara mycket smidigare för de små företagen. Är kontrollen utförd av en certifierad besiktningsman ska kvaliteten på besiktningen vara garanterad. Myndigheten kontrollerar alltså endast reparationsfirman och inte turistföretaget. Vid nyetableringar är ofta många myndigheter inblandade vilket förhalar företagsstarten. Lagstiftningen inom olika sektorer kommer också ibland i konflikt med varandra vilket går ut över företagaren. menar att det krävs en bättre samordning mellan de olika myndigheterna. En samlokalisering av alla statliga myndigheter bör eftersträvas på regional nivå. Då kan regionala behov stödjas och samordnas. Myndigheterna bör minimera kontrollen av anläggningar som fungerat utan anmärkning och i stället fokusera resurserna på de anläggningar som har problem. Myndigheterna bör ocksååläggas att inom meddela företagaren om tillstånd ges eller inte. I de fall där olika myndigheter ställer motstridiga krav ska detta hanteras mellan myndigheterna utan att dra in företagaren. föreslår att särskilda så kallade företagshandläggare ska svara för samordning av tillstånd för en viss bransch, till exempel hotell och restaurang, småskalig och naturnära turism, evenemang osv. Det borde vara möjligt med ett interkommunalt samarbete så att flera kommuner kan nyttja den specialkompetens inom en bransch som byggts upp i en kommun. 9.8Ge svenska entreprenörer en bra start På grund av den av Socialdemokraterna förda regeringspolitiken ökar arbetslösheten dag för dag. För en del av dem som blir arbetslösa är eget företagande ett alternativ. Det är dock ett stort steg att "starta eget" och det är inte alltid så lätt att få finansiering. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot. vill införa etableringskonto också i . vill också införa en möjlighet att göra avdrag för satsningar som görs i andras företag, ett så kallat riskkapitalavdrag. Konkret innebär förslaget att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Den så kallade ser över hela det svenska momssystemet. finns på flera områden avvikelser från den normala momssatsen på . En enhetlig momssats på har föreslagits men det skulle innebära en rejäl höjning av momsen för verksamheter inom turistbranschen. På logi är momssatsen , på transporter och på liftverksamhet . Om satsningarna på marknadsföring av ska fåönskvärd effekt måste även fortsättningsvis vara ett attraktivt turistland. Det innebär att priserna för turister inte får vara avskräckande, vilket en momshöjning skulle vara. 9.10Anpassa resegarantilagen också för de små företagen Resegarantilagens syfte är att ge konsumenter ett skydd mot förluster. Resegarantilagen är bra för konsumenterna men bekymmersam för mindre företag som den är utformad. Småföretagen får ofta ta lån för att finansiera garantin och det är ofta oförmånliga villkor som i sin tur innebär stora risker för småföretagaren. I vissa andra länder förekommer det fondlösningar som visat sig fungera bra. I föregående betänkande utgick utskottet från att regeringen skulle utvärdera den nu aktuella situationen med resegarantin. En utredning om resegarantisystemet bör tillsättas. I utredningen bör särskilt de mindre företagens situation beaktas. Bra kommunikationer är en förutsättning för att små företag ska kunna transportera sina produkter och för att människor ska kunna resa effektivt oavsett var i landet företaget finns. Socialdemokraterna har underlåtit att satsa på infrastrukturen med resultatet att trafikinfarkt råder i de större städerna och att många vägar i glesbygden är farbara. satsningar på sänkt diesel- och bensinskatt, 30 respektive per liter plus moms, gynnar företagande i glesbygd. En väl fungerande infrastruktur är av avgörande betydelse för turismen på landsbygden. Exempelvis spelar priser på flyg- och tågresor en avgörande roll om perifera resmål ska få underlag för en lönsam turistnäring. Fjällturismen har dragit sig söder ut. Alltfler söker sig till , och medan och tappar fjällturister. Ett exempel på hur turismen som näringssektor missgynnas är Rikstrafikens beräkningar av stöd till olika flygplatser. I underlaget för stöden räknas turister helt enkelt bort från underlaget, vilket slår väldigt hårt mot små flygplatser som har en stor andel turister bland sina resenärer. kräver att frågan om beräkningen av stödet till olika flygplatser utreds och att ett rättvist system urformas. Vägarnas standard betyder mycket för de små turistanläggningarna som ligger vid sidan av de stora vägarna. De nedskärningar som gjorts på anslagen till vägunderhåll under en rad av år har försämrat framkomligheten. Anslagen till de enskilda vägarna måste värnas. Järnvägstransporter är det klart miljövänligaste alternativet och bör nyttjas i högre grad. Det finns mycket som talar för att järnvägskapaciteten måste anpassas till säsongsvariationerna. Kombinationer med utökade godstransporter på järnväg skapar ibland bättre möjligheter även för person- och turisttrafiken. Resan i sig kan ibland utgöra en lika viktig upplevelse som själva resmålet. Tågresa på är ett sådant exempel. Ekonomiskt stöd till en kraftfull internationell marknadsföring skulle innebära mycket för dem som lever på turism längs banan. anslår mer än regeringen till infrastrukturen, varav ska gå till vägunderhåll. Den svenska turistpolitiken bör bli mer målinriktad. Därför behövs ett kvantitativt mätbart mål för statens satsningar på som turistland. Regeringen bör formulera ett långsiktigt mål för hela den svenska turistpolitiken. Ett mål som skulle vara lämpligt att arbeta för är att öka den utländska turismen i till samma nivå som svenskars turism utomlands. görs 12,4 miljoner svenska resor med övernattning utomlands. Till kommer 7,4 miljoner besökare på resor som inkluderar övernattning.11 Målet skulle alltså till exempel kunna vara att öka den utländska turismen i från 7,4 miljoner resor som inkluderar övernattning till 12,4 miljoner resor. Satsas mer på marknadsföring av utomlands - kombinerat med bättre villkor för företagandet och ett gott samarbete mellan staten och näringslivet - skulle vi kunna få en svensk glesbygd som inte i samma utsträckning som är beroende av statliga bidrag, cirka 20 000 nya arbetstillfällen inom turistnäringen och upp emot i ökade intäkter till staten. Underlaget till detta kapitel är framtaget av , . SOU 2004:17 finns på webbplatsen . Bilagorna finns på webbplatsen . SOU 2004:17, s. 34-35. Uppgifterna är hämtade från Svensk Turisms hemsida: Med avses vanligen (inkl. och ), (inkl. ), , och . Det har dock inte alltid varit möjligt att få fram siffror för hela . De länder som statistiken avser har genomgående angetts. Rapporten återfinns på Turistdelegationens webbplats . Turistdelegationen, "Fakta om svensk turism 2004", s. 5. Låt inte bli världens bäst bevarade hemlighet, (svensk ) Avser 2003, Fakta om svensk turism (Turistdelegationen).