ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub497 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsmiljölagen och elevskyddsombud. Arbetsmiljölagen, Skollagen och ger i teorin eleverna i stor makt. Men i praktiken har eleverna små möjligheter att påverka skolans fysiska och psykosociala arbetsmiljö.Skolan behöver i högre grad passa elevernas olika åldrar och behov. Det anser bland andra , , och . Elevskyddsombuden måste få en starkare roll i skolan. De yngsta barnen i årskurs 0-6 bör också få vara med i elevskyddsarbetet, lämnas de ofta helt utanför. När BO har frågat elever vad de tycker om toaletter och duschar i skolan svarar att utrymmena är smutsiga och illaluktande. När Arbetarskyddsstyrelsen har frågat vad landets rektorer tycker om miljön i skolan anmärker på toaletter och duschar. Det visar att vuxna ofta har svårt att sätta sig in i hur barnen och ungdomarna upplever den dagliga arbetsmiljön. Skolan är en arbetsplats för barn . De yngsta barnen i förskoleklasserna ställer andra krav på miljön än vad trettonåringar gör. De yngsta kan fortfarande behöva hjälp av en vuxen på toaletten, men många toaletter är för trånga för att rymma två personer. Ytterdörrarna i skolan kan vara för tunga och svåra att öppna för de yngsta. De äldre eleverna behöver rum att samlas i för att få vara i fred, men skolan är sällan anpassad till deras behov. Många barn och ungdomar äter skollunch redan tidigt på förmiddagarna, mattiderna är snålt tilltagna och det är ofta hög ljudnivå i matsalen. Vuxna skulle inte acceptera att äta under sådana förhållanden. Det är viktigt att även de yngre eleverna får rätt att utse egna elevskyddsombud. har bara eleverna på högstadiet och gymnasiet en sådan formell rätt. Fler än två elever borde få sitta med i skyddskommittéerna. är eleverna alltid underrepresenterade i jämförelse med lärarna och rektorn. Elevskyddsombuden får förslags- och beslutsrätt i skolans skyddskommittéer. får eleverna bara yttra sig på dessa möten och får i praktiken inte medverka i besluten. Eleverna bör omfattas av arbetsmiljölagen även under de timmar som de går på fritids. gäller inte arbetsmiljölagen efter skoltid, även om barnen vistas i samma lokaler som under skoldagen. Eleverna omfattas inte av arbetsmiljölagens paragraf om samverkan. Rektorn är därmed inte skyldig att informera eleverna om större förändringar inom skolan, som ombyggnader eller omorganisationer. Skolans rektor bör få ansvaret för att det verkligen utses elevskyddsombud på varje skola.
mot · GS02Ub498 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att påskynda processen för validering och samordning. Validering är en viktig funktion i ett utbildningsväsende som ska främja det livslånga lärandet. Med validering menas en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens, som en person har oavsett var och hur de förvärvats. Validering kan vara aktuell som ett underlag för studie- och yrkesvägledning. finns exempel på att det finns skillnander på hur långt man har kommit i validering av vissa utbildningar exempelvis sjuksköterskevalideringen. Det är problematiskt när det ser olika ut på olika håll i landet. Resultatet blir att en person inte kommer in på en utbildning på en plats men kommer in på en likvärdig utbildning på en annan skola eller ort. Därför behövs det en samordning kring detta. En samverkan kring validering mellan utbildningshuvudmän, branscher och arbetsmarknadens parter kan säkerställa att valideringen genomförs på ett likvärdigt och rättssäkert sätt och med nödvändig metodisk och saklig kompetens. Flertalet personer som berörs av en validering gör det inom ramen för en arbetsmarknadsåtgärd, rehabiliteringsinsats eller som anställd. Statens uppgift vid utvecklingen av validering bör vara att stödja utvecklingsarbetet. Ur nationell synpunkt är det särskilt viktigt att säkerställa likvärdighet, rättssäkerhet, kvalitet och legitimitet. Här gäller det att vi aktivt och på ett skyndsamt sätt prioriterar denna fråga. Det får inte skilja sig oavsett var du bor eller vem som gör valideringen.
mot · GS02Ub500 · 2004-09-30 00:00:00 — Kommuners inflytande över fristående skolors etablering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuners inflytande över fristående skolors etablering. Fristående skolor är i många fall goda komplement till våra kommunala skolor. Alla skolor ska vara bra skolor och alla barn ska ha rätt till en likvärdig och bra utbildning, oavsett var de bor. Alla barn ska dessutom ha rätt till bra utbildning oavsett om de går i en eller fristående grund- eller gymnasieskola. Dessvärre gör emellanåt etableringar av fristående skolor att de kommunala verksamheterna dräneras på resurser, då medel ska täcka dels de kommunala skolorna, dels även de nya fristående. måste därför, efter samråd med berörda kommuner, ta större hänsyn till hur kommunerna påverkas vid etableringar av fristående skolor så att inte den sammantagna utbildningsverksamheten försämras.
mot · GS02Ub502 · 2004-09-28 00:00:00 — Förbättringskunskap i universitets- och högskoleutbildning för yrken inom vård- och omsorgssektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringskunskap i universitets- och högskoleutbildning för yrken inom vård- och omsorgssektorn. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvården kommer att ha två jobb. Ett är att utföra sitt arbete och ett är att bidra till utvecklingsarbetet inom det system man verkar i. Framtidens patienter kommer att vara alltmer "krävande" och välinformerade vilket ställer stora krav på verksamheterna och deras medarbetare. Det går att åstadkomma bestående förbättringar av den kliniska verksamheten genom ett flervetenskapligt angreppssätt. Test i liten skala utgör länken mellan en god idé och en realiserad förbättring. Metoden kallas förbättringskunskap. Genom förbättringskunskap identifieras områden där vården brister genom att utgå från patientens väg genom "systemet". Kopplingen mellan enskilda aktiviteter och helheten görs. På så sätt kommer det fram kunskap om man gör både rätt saker och saker rätt. Allas kunskap blir viktig för att nå bästa resultat i helheten och därmed fler nöjda patienter. Förbättringskunskapen måste kopplas till den medicinska kunskap och omvårdnadskunskap som huvudsakligen sker på utbildningen. De verksamheter som lagt ner tid och kraft på detta område ser klara förbättringar i såväl patienters som personals tillfredsställelse. Det är dessutom ett sätt att finna möjligheter till ökad effektivitet i verksamheten och därmed exempelvis ökad tillgänglighet för patienterna. Detta är inte minst viktigt med tanke på att vårdgarantin skall bli verklighet! Ämnet förbättringskunskap finns som "spridda öar" på vissa lärosäten. Det borde ligga i samhällets intresse att ämnet erbjöds på samtliga lärosäten som utbildar till yrken inom hälso- och sjukvård. Utskottet har tidigare hävdat att det är upp till varje lärosäte att forma utbildningar. Detta äger sin riktighet men vi ser också att regeringen kan genom regleringsbrevet ge uppdrag till lärosätena. Uppdraget att arbeta med jämställdhet och genuskunskap i utbildningarna är ett sådant uppdrag, varför jag framhärdar i kravet om att förbättringskunskap införs som ämne på lärosäten där personal till hälso- och sjukvård utbildas.
mot · GS02Ub503 · 2004-09-28 00:00:00 — Utbildningssektorns roll för att öka företagandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbildningssektorns roll för att öka företagandet. För att klara framtidens tillväxt och sysselsättning måste allas idéer, kreativitet och kunskap tas till vara. Vi behöver fler företag - från enmansföretag till storföretag, från tjänsteproducerande till varuproducerande. Vi behöver företag på landsbygd och företag i storstad. I detta arbete är satsning på forskning, teknisk utveckling och finansieringsstöd viktiga insatser som också regeringen visar genom sin politik. Det är dock lika viktigt att ge förutsättningar för fler att bli företagare. Vi vet att traditionen och kulturen är olika i olika delar av vårt land. Det finns inte ett "" överallt. Därför är det oerhört viktigt att redan tidigt i uppväxtåren stimulera och uppmunta "entreprenören" i varje individ. På så sätt breddas basen och därmed ökar förutsättningarna för att fler blir företagare som vuxna. I propositionen "Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan" har regeringen framhållit vikten av att ha ett entreprenörskapsperspektiv i gymnasieskolan. Det är bra men det behöver följas upp av konkreta åtgärder för ett bestående resultat. För det första bör man se till att Ung företagsamhet etablerar verksamhet på alla gymnasieskolor med yrkesförberedande utbildningar och inte bara på de skolor som bedriver i huvudsak teoretiska linjer. För det andra bör man säkerställa att lärarnas fortbildning går i samklang med regeringens intentioner om en bättre samverkan mellan skola och näringsliv, dvs. att lärarna själva gör företagspraktik.
mot · GS02xc408- · 2004-09-21 00:00:00 — Nationellt stöd till patientinformation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att PION får del av nationella medel för drift och utveckling av in verksamhet. Inom patientinformationens område finns IT-tjänster som är utvecklade av sjukhusbibliotek. PION (Patientinformation Online) är det mest omfattande sökverktyget för patientinformation på svenska. PION är inte bara en referensdatabas över svensk patientinformation, utan också en portal över webbaserad fulltextinformation på svenska, tillgänglig för alla. Databasen ger information om sjukdomar, olika behandlingsmetoder och läkemedel, adresser och webbsidor till patientföreningar. Databasen innehåller referenser och länkar till övrig patientinformation på Internet och databaser. PION erbjuds utan några som helst kommersiella intressen. PION är en nationell söktjänst med en potential att utvecklas till både innehåll och organisation. I takt med att allt mer patientinformation finns att tillgå på Internet blir söktjänsten i PION i allt högre grad en tjänst för allmänhet och vårdpersonal i hela och allt mindre en tjänst endast för de ansluta landstingen och regionerna. har dessa landsting och regioner varit ensamma om att bära kostnaderna för både drift och utveckling av PION. Det ligger i IT:s natur att utveckling av IT-tjänster kan decentraliseras. Det är därför särskilt viktigt att tjänster som utvecklats geografiskt och verksamhetsmässigt långt från "centrum" också ges nationellt stöd, särskilt när tjänsten har nationell bärighet. Jag anser att regeringen, genom till exempel Dagmarmedel, bör medverka till att PION får del av nationella medel för sin drift och utveckling av verksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02xkd747- · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning gällande studieförbundens ekonomi. De många studiecirklarna med cirka 2 miljoner deltagare är en av förklaringarna till svenskarnas internationellt sett höga och jämna bildningsnivå. Studieförbundens cirklar tillsammans med föreningar och organisationer är grunden till att vi i har så många duktiga ledare inom idrotten, i våra politiska organisationer och i föreningslivet i stort. Folkbildningen anses vara en förklaringsfaktor till relativt sett starka dmeokrati. Bakom allt detta står studieförbunden som bedriver folkbildning över hela landet. Kommunbidragen står för av studieförbundens intäkter. Den största delen är det statliga anslaget som är . Men i takt med att kommunernas stöd minskat har studieförbunden tvingats kompensera sig med höjda deltagaravgifter och står studiedeltagarna själva för av studieförbundens intäkter. I en redan ansträngd ekonomisk situation för studieförbunden finns egentligen bara två alternativ, antingen minska utbudet av studiecirklarna och kulturarrangemang eller att höja avgifterna för deltagarna, i värsta fall en kombination av de båda. De som främst drabbas av en sådan utveckling är de som behöver folkbildning mest - de som på olika sätt har en utsatt situation i samhället; arbetslösa, långtidssjukskrivna, invandrare och funktionshindrade. Kommunernas anslag till studieförbunden minskar . genomförs den mest omfattande nedskärningen , då anslagen minskar med (-5,) jämfört med föregående år. De minskade folkbildningstödet blir dyrt och drabbar våra medborgare och i slutändan även kommuner. Därför är det angeläget att utreda studieförbundens ekonomiska stöd för framtiden.
mot · GS02xm1109- · 2004-09-16 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:175 Avdrag för s.k. sponsring begär att regeringen lägger fram förslag om slopandet av reklamskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. Nästan hälften av vårt lands invånare, mellan sju och , är medlemmar i en idrottsförening. En stor del av dessa är dessutom aktiva utövare. En liten bråkdel av dessa tävlar på elitnivå och kan leva på sitt idrottsutövande. Idrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrotten blir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrar till fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättre hälsa. Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol-, drog- och rökfria miljöer. Idrotten bidrar även till friskvården genom att stimulera till regelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden får ett rikare innehåll. Det är ingen tvekan om att idrotten betyder mycket för att skapa en naturlig integration för människor med utländsk bakgrund som av olika skäl vill bosätta sig i vårt land. brottas många idrottsföreningar med att få sin ekonomi att gå ihop. De aktiva säljer lotter, kläder m.m. Man ordnar basarer och fester. Man jobbar aktivt med att få sponsorer och annonsörer. Mycket kraft får läggas på att få ekonomin att gå ihop. Detta är inte fel. Det är bra att enskilda människor engagerar sig i sin förenings ekonomi, men det vore önskvärt att både de aktiva och ledarna hade möjlighet att ägna sig mera åt föreningens kärnverksamhet. Enligt dagens regler skall alla idrottsklubbar som tjänar mer än på reklam registrera sig hos Särskilda skattekontoret i och betala reklamskatt. Det har visat sig att ett antal idrottsföreningar har missat denna bestämmelse. Många småklubbar drivs av ideellt arbetande medlemmar och styrelse och det är inte svårt att förstå att det ibland kan vara svårt att vara insatt i alla lagar och paragrafer. Jag anser att de föreningar som drivs ideellt och utan vinstintresse borde slippa betala skatt på de reklam- och sponsringsintäkter som man genom idogt ideellt arbete och engagemang lyckas ta in till sin förenings arbete.
mot · GS02xm1491- · 2004-09-30 00:00:00 — Forskning kring "polisfrågor" tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tydligare koppla forskning inom polisområdet till polispersonal på olika nivåer som har praktisk erfarenhet av polisarbete. Debatten kring rättsväsendets möjlighet och förmåga att hantera en kriminalitet som tenderar att bli alltmer sofistikerad och komplicerad har debatterats flitigt . Debatten handlar ofta om polisväsendet och polisväsendets resurser. Polisens tillkortakommanden är starkt kopplade till en resursmässig nedmontering av det svenska rättsväsendet som bland annat inneburit att närpolisreformen har havererat. Det finns dock andra underutvecklade områden, som inte har debatterats lika flitigt. Utbildning, verksamhet, kunskap, forskning - starka och värdeladdade ord, som är grundläggande för en professionell polis i medborgarnas tjänst. Tyvärr saknas den viktiga kopplingen mellan dessa verksamheter, något som påverkar rättssäkerheten i allra högsta grad. Polisutbildningen är grunden till all polisiär verksamhet. Tanken är att utbildningen skall vara en drivande faktor till utveckling inom polisväsendet. Har polisen inte framåtsyftande och kunskapsbaserade utvecklingsmöjligheter går det ut över medborgarna, som får en polis som har sämre möjligheter att bidra till ett tryggare samhälle. Tyvärr finns det formella hinder som försvårar utvecklingsarbetet. bedrivs forskning kring polisarbete vid olika lärosäten runt om i landet, men den sker oftast på de juridiska eller kriminologiska institutionerna. Forskning bedrivs också på (). Den forskning som bedrivs är bra, men för att polisorganisationen skall utvecklas är det nödvändigt att poliserna själva med sin stora erfarenhet av praktiskt polisarbete får möjlighet att omsätta sina kunskaper i forskning.
mot · GS02xm285- · 2004-09-14 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:175 Avdrag för s.k. sponsring tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga regler för sponsring. I skrivelsen redogör regeringen för sin syn på en prövning av de nuvarande reglerna för sponsring. Detta efter en beställning av skatteutskottet. Det är anmärkningsvärt att det tagit så för regeringen att behandla skatteutskottets beställning. Efter en kortare genomgång av nuvarande regler, liksom av internationella erfarenheter, konstaterar regeringen kort att något förtydligande av lagstiftningen vare sig är möjlig eller lämplig. I stället menar regeringen att skatteverket skall utfärda rekommendationer på området för att komma tillrätta med tolkningssvårigheter. Vi anser att det är otillfredsställande och nonchalant gentemot skatteutskottets och beslut i frågan. De senaste årens domar i frågan (rörande Pharmacia-UpJohn, och den så kallade Helsingborgsdomen) visar med all önskvärd tydlighet att rättsläget är ytterst otydligt. Vi tror heller inte att skulle lyckas bringa klarhet och formulera tydliga rekommendationer som gör frågan om t.ex. kultursponsring tydlig för näringslivet. Vi anser i stället att regeringen måste återkomma till med förslag på tydliga regler för sponsring på såväl idrotts- som kulturområdet, liksom för den ideella sektorn. Det är, anser vi, väsentligt att företagare liksom föreningar får tydliga och förutsägbara regler. Vi är övertygade om att klara och tydliga regler på sponsringsområdet skulle ge ett ökat incitament för företag att i större utsträckning än vad fallet är vara med och finansiera framför allt kulturaktiviteter.
mot · GS02xs18421- · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom tennisgymnasium. Tennisgymnasiet i är ett av existerande Rikstennisgymnasier. De övriga är belägna i och . Den utbildning som bedrivs i är hotad av nedläggning. Skulle detta genomföras betyder detta att inget tennisgymnasium skulle finnas norr om . har ett bra sammanhållet koncept med närhet mellan tennishall, idrottshall, skola och bostad. Tennisgymnasiet har kraftfullt engagerat sig i det av initierade kvalitetsarbetet, där syftet är att skapa en verksamhet som ständigt bedriver ett långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete. Detta har gett gott resultat. I har också bedrivits en medveten satsning på flickor. Denna satsning har visat sig vara lyckad då samtliga flickor är internationellt rankade. Dessutom är studieresultaten hos eleverna goda. Med dessa fördelar vore det förödande om utbildningen lades ner. Därför bör regionalpolitiska hänsyn tas och jämställdhetsaspekten vägas in när beslut fattas om en omstrukturering av Rikstennisgymnasier i .
mot · GS02xs3170- · 2004-09-30 00:00:00 — Planer på att avveckla häktet i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planer på att avveckla häktet i . har inom ramen för sitt sparbehov planer på att avveckla häktet i . I stället föreslås en utbyggnad av häktesplatser på Hällbyanstalten., beläget från . Vi anser att det är av yttersta vikt att man analyserar hela effekten av ett sådant beslut. Vi menar att det finns andra sätt att lösa behovet av häktesplatser. Man kan bygga om nuvarande häkte i och utöka antalet platser från 35 till 80 eller behålla och rusta nuvarande häkte som man genomför en mindre utbyggnad i . I stort sett alla som sitter häktade i Västeråshäktet kommer från och angränsande orter i . Västeråshäktet ligger centralt utifrån sitt upptagningsområde och är en angelägenhet för hela länet. Det är vår uppfattning att man inte vägt in hela kostnads- och problembilden som följer av en avveckling i . För Västmanlandspolisen skulle ett genomförande av dessa planer medföra avsevärt ökad restid, både för att transportera häktade och för att genomföra förhör med häktade. Konsekvensen blir att en kostnadsminskning hos en myndighet inom rättsväsendet leder till ökade kostnader hos en annan. För polisens del innebär det långa restiderna att motsvarande mindre effektivt polisarbete kan genomföras, vilket drabbar alla kommuner i . genomförde polisen 238 ärenden med häktade, varje häktningstillfälle uppskattas kräva mellan 5-10 förhörstillfällen. finns hela rättskedjan nära varandra; åklagare, tingsrätt, advokater, häktet och polisen. Det innebär att effektiviteten är hög. Givetvis är kostnadseffektiviteten viktig hos varje myndighet. måste det finnas ett samordningsansvar där man kan se till den samlade effekten av olika åtgärder.
mot · GS02xs36031- · 2004-09-28 00:00:00 — Åtgärder vid misstänkt kvinnomisshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i sjukvården vid misstänkt kvinnomisshandel. Debatten om våld och hot mot kvinnor har varit het. kan vi läsa om hur kvinnor utsätts för olika former av förtryck och våld. Det handlar om alla sorters våld mot kvinnor. Det är viktigt att se vika resurser kvinnor är. fortsatta tillväxt beror mycket på att ohälsotalen minskar. Det finns självklart kopplingar mellan kvinnomisshandel och fysiska besvär. Det kan vara värk, magbesvär och yrsel, för att inte tala om de psykiska besvären som kvinnor utsatta får våld och hot upplever. Vi hoppas att regeringen ser problemet med kvinnovåld som en allvarlig faktor när det gäller arbetet med att få ned sjukskrivningarna. Ska vi få ner sjukskrivningarna så måste regeringen se att det finns mycket kvar att göra med kvinnor som utsätts för våld i närstående relationer. Vi efterstävar att läkare vid misstanke om våld mot den behandlade kvinnan inte bara sjukskriver och medicinerar utan även ser till olika möjligheter för kvinnan att få hjälp i sin situation.
mot · GS02xs48005- · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbetalning av sjukpenning. /04 ändrades tillämpningar av regler för bedömning av sjukintyg m m av . En konsekvens för försäkringstagarna som uppmärksammades är att enskilda individer har kommit i kläm. Efter det att man besökt läkare och blivit sjukskriven för sina krämpor så har i en del fall sjukintyget blivit underkänt av handläggare i i efterhand. För den enskilde, som i god tro trott sig vara sjukskriven, blir det stora ekonomiska problem eftersom fattar beslut om underkännande med retroaktiv verkan. Efter t ex får den enskilde reda på att ingen sjukpenning kan betalas ut eftersom intyget inte gäller. Detta är inte acceptabelt. Ingen ska kunna ställas utan ersättning utan att bli informerad om det d v s att det inte ska vara möjligt att drabbas av indragen sjukpenning retroaktivt. Regeringen bör överväga att i sina instruktioner till se till att dagens tillämpning av regelsystemet förändras enligt ovanstående.