ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K455 · 2004-10-05 00:00:00 — beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: 90:6 Stöd till politiska partier 90:8 Expertgruppen för EU-frågor anser att har vuxit sig alltför stort. Av regeringens egen resultatinformation framgår, enligt vår mening, bland annat att kostnaderna har vuxit oproportionerligt mycket i förhållande till flera mätbara indikationer på arbetsbelastning. Det bör därför finnas utrymme för effektiviseringar. Vi är, på principiella grunder, motståndare till presstödet och föreslår därför att det reduceras kraftigt; i samband med det kan kostnaderna för minska. Det är viktigt att också de politiska partierna visar ekonomisk återhållsamhet. Den ökning av stödet till ledamöterna i form av fler politiska sekreterare utgör också ett argument för den neddragning av partistödet som föreslår. förvaltningskostnader bör kunna minskas, inte minst genom att informationsverksamheten begränsas. De politiska partierna har, enligt vår uppfattning, huvudansvaret för information om den politiska verksamheten i . Expertgruppen för EU-frågor, som har antagit namnet för europapolitiska studier (Sieps), bör successivt avvecklas. Det är en form av politiskt styrd forskning som vi ogillar. ökar istället, under utgiftsområde 16, anslagen till fri forskning.
mot · GS02K456 · 2004-10-05 00:00:00 — Tydligare regler vid folkomröstningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare regler avseende både folkomröstningens frågeställning och folkomröstningens tolkning vid utformningen av rådgivande folkomröstningar. har till skillnad mot andra europeiska länder inte så täta folkomröstningar. När vi beslutar att så skall ske är det emellertid oerhört viktigt att inga tveksamheter råder vad gäller tolkningen av vare sig frågan eller resultatet. Under pågående eurovalrörelse rådde en osäkerhet vad gällde tolkningen av blankröster. Det är helt oacceptabelt att tolkningsdiskussioner förs under pågående valrörelser. Detta skall givetvis vara klarlagt innan. Enligt regeringsformen kan det i anordnas både rådgivande och beslutande folkomröstningar. Bestämmelser om rådgivande folkomröstningar har funnits och regleras numera enligt RF 8 kap. 4 §. finns också enligt bestämmelser i 8 kap. 15 § möjligheten att anordna beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor. Beslutande folkomröstningar om vilande grundlagsförslag får endast äga rum i anslutning till val. Omröstningen är beslutande i den meningen att förslaget (grundlagsändringen) är förkastat om majoriteten röstar nej och om denna majoritet är fler än hälften av dem som röstat i riksdagsvalet. I annat fall upptar förslaget till slutlig prövning. Rådgivande folkomröstning kan gälla vilken fråga som helst som bestämmer skall bli föremål för folkomröstning. I förarbetena ( prop. 1972:15, s. 303) sägs att stadgandet innebär att skall ha tagit ställning till utformningen av den fråga som ska bli föremål för folkomröstning. Detta innebär att skall stifta en särskild lag som reglerar vilka frågor som skall ställas i folkomröstningen samt ange tidpunkten för omröstningen. Det är viktigt att både folkomröstningens frågeställning och folkomröstningens tolkning tydligt klargörs. Det är särskilt angeläget vid ett lågt valdeltagande för att inte valresultatets legitimitet skall ifrågasättas. Såväl ATP- omröstningen, folkomröstningen om kärnkraften samt om euron har inte uppfyllt dessa krav. För att det skall vara meningsfullt att genomföra en rådgivande folkomröstning måste både frågeställning och tolkning vara kristallklara för att inga tveksamheter skall råda.
mot · GS02K457 · 2004-10-05 00:00:00 — Vikten av vid röstning tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om att göra det obligatoriskt för samtliga röstberättigade att vid samtliga val uppvisa en identitetshandling innan röst avges. har haft allmän och lika rösträtt . Vi värnar om demokratin, utbudet av vallokaler är stort och öppettiderna generösa för att alla som har rösträtt ska kunna avlägga sin röst. Röstkortet skickas ut före valet, och det är önskvärt att det medtas till vallokalen liksom en identitetshandling. Med dagens lagstiftning är det möjligt att avlägga sin röst utan detta eftersom det är tillräckligt att uppge sitt namn och personuppgifter för att prickas av i vallängden. Enligt uppgifter från är det så för att underlätta för människor att använda sin rösträtt. I då allt färre väljer att ta körkort eller skaffa sig någon annan form av identitetshandling, ska inte en frånvaro av det göra det omöjligt att rösta. Tanken är god, men inte förankrad i verkligheten. Vid sommarens val till lyckades en person i , med hjälp av insamlande av tio röstkort från vänner och bekanta, att rösta tio gånger. Personen i fråga betonande att blanka röstsedlar lades i valkuverten, men det är inte väsentligt i sammanhanget. Det är ytterst oroväckande att det är möjligt att rösta fler än en gång per person och val. Men det är också bekymmersamt att fler och fler inte har någon form av identitetshandling då det i dagens samhälle ofta förutsätts att man ska kunna legitimera sig. Ett obligatorium att visa identitetshandling innan röst avges stärker demokratin och bör införas.
mot · GS02K5 · 2004-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:8 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte förlänga försöksverksamheten. och beslutade att en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skulle genomföras i , , , och t.o.m. utgången av 2002. Under hand har försöken förlängts att pågå t.o.m. utgången av 2006 och antalet försökslän har reducerats. Regeringen har beslutat att utvärdering skall göras av försöken i och . Detta uppdrag skall redovisas . Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att redan nu fatta beslut om en förlängning. Det vittnar om att det är försök det handlar om utan en förlängning som lägger grund för permanentning oavsett resultat i den beslutade utvärderingen. Detta är inte acceptabelt. Det faktum att man gång efter annan förlänger försöken visar på att de positiva effekter som förutsågs inträffa till uteblev. När den nu föreslagna försöksperioden är till ända har försöket pågått ! Detta kan inte uppfattas på annat sätt än ett misslyckande och därför finns det skäl att avbryta försöken . Den politiska legitimiteten som skall genomsyra den representativa demokratin visar på uppenbara brister när det gäller landsting och regioner i . Medborgarnas krav på någorlunda tydlighet när det gäller politiska direktvalda överbyggnader går enligt vår uppfattning vid tre nivåer. I utgörs de av kommuner, och . Den nödvändiga transparensen och möjligheten för medborgarna att utkräva ansvar minskar med antalet politiska och administrativa överbyggnader. De arbetsuppgifter som med "lägsta nivå-principen" för ögonen inte lämpligast hanteras av kommunerna löses genom samarbete mellan berörda kommuner och i vissa fall med som samarbetspart eller koordinator.
mot · GS02K8 · 2004-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:8 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte förlänga regionförsöket. bildades som en konsekvens bl a av nya arbetsformer inom den statliga förvaltningen och ett ökat behov av samordning av olika funktioner. Eftersom lagen har ett tvingande krav på att det inom varje län skall finnas ett landsting blev det nödvändigt att antingen ändra lagen eller slå samman de tre tidigare landstingen i , och . Även sjukvårdsdelarna i överfördes till den nya sjukvårdshuvudmannen, med start . Utöver lagkravet om att det inom varje län skall finnas ett landsting fanns det en mängd politiska argument för att slå samman landstingen och bilda en region med ansvar även för den regionala utvecklingen. Främst av dessa var skälet om ökad demokrati. motsatte sig denna förändring och förespråkade i stället en mer decentraliserad modell där kommuner i samverkan skall spela en större roll. är fortsatt motståndare till landstingen som mellannivå med beskattningsrätt och följaktligen också till att de statliga pengarna för regional utveckling administreras av denna nivå. I och med utredningsarbete är det av yttersta vikt att de regionförsök som pågår utvärderas grundligt. I annat fall riskerar att gå miste om vital information om hur regionaliseringen har fungerat i praktiken i . Dagens regionaliseringsdebatt utgår alltför mycket från idealtillståndet, det vill säga hur politiker tror och önskar att en region skall fungera. Det pratas mycket om ökad demokrati, bättre medborgarkontrakt och bättre förutsättningar för att t ex få infrastruktursatsningar. I själva verket vet man från vid rapporter att medborgarna anser att är ett politikerprojekt och att medborgarna inte alls känner sig delaktiga. T ex känner sig som västra götalänningar. För att inte falla in i ett alltför kategoriskt resonemang där det bara finns plats för svart eller vitt, vill vi också peka på att det finns fördelar med ökat regionalt samarbete. Exempelvis har kollektivtrafiken i förbättrats i och med att de tidigare trafikhuvudmännen slagits samman till en. Mycket av det konstruktiva samarbetet i har dock utgått från en vital frivillig samverkan som vuxit fram underifrån, i kommunerna, i olika samarbetsformer. Eftersom det inte finns en entydig bild av vad regionförsöket i har lett till är behovet stort av en opartisk utvärdering. T ex pågår det en sådan vid . Utvärderingen skall omfatta såväl sammanslagningen av de tidigare landstingen som övertagandet av de statliga regionala utvecklingspengarna - ett arbete som pågått . Det är dags för en utvärdering innan beslut tas om framtid.
mot · GS02K9 · 2004-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:8 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om permanentning av regionförsöket i . En politik som ger olika regioner förutsättningar att utveckla sina styrkor är bra för . Den regionala mångfalden är en tillgång för . Därför bör olika modeller för regionalisering kunna prövas i olika delar av landet. När den regionaliseringstrend som pågått i andra delar av nu börjar få fotfäste i , är det viktigt att den nationella likriktningen inte ersätts av regional likriktning utan av regional mångfald. Bibehållen försöksverksamheten som steg mot permanent självstyre I råder bred politisk enighet om det positiva i att flytta ansvar för regionala utvecklingsfrågor från staten till regionen. Regionen har lyckats skapa ordning på ekonomin samt medverkat till en positiv utveckling av kultur- och näringsliv. Ett helhetsgrepp har tagits vad gäller en uppbyggnad av kollektivtrafiken och en samlad och enad uppfattning vad gäller infrastrukturutbyggnad har medverkat till ökade infrastruktursatsningar till . Det har också visat sig att en stark regionalutvecklingsenhet har förmåga att visa en ekonomisk muskel i krislägen. Vi anser att helhetsgreppet och kopplingen av klassiska landstingsuppdrag och regionens försöksverksamhet varit lyckosam. Vi tillstyrker därför regeringens förslag att förlänga försöksverksamheten. Det är rimligt att regionaliseringen ses i det större sammanhang som utredning utgör. Eftersom regionförsöken fungerat väl önskar vi därför se en fortsättning genom en permanentning av regionförsöket. Vi har svårt att se att slutsatsen av den diskussion som initieras av kan leda till annan slutsats än att permanenta det regionala självstyret i . Axel Darvik (fp)
mot · GS02Kr272 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om professionell boxning i . Förbudet mot professionell boxning i måste avskaffas. Det är en orimlighet att professionella svenska idrottsmän är hänvisade till att utöva sin idrott utanför landets gränser, på grund av en ålderdomlig lagstiftning. Det är hög tid att göra det möjligt för våra svenska proffsboxare att kunna tävla på hemmaplan. Svensk boxning har fina och långvariga traditioner som inte minst visar sig på klubb- och ledarnivå. Boxningen har fungerat utmärkt som norm- och regelgivare för många svenska ungdomar. har också en lång tradition när det gäller tillämpning av förbudet mot att utöva sporten professionellt, men i då de flesta idrotter har en yrkesmässig sida, har förbudet mist sin aktualitet och legitimitet. har fler professionella boxare än vad som fanns vid proffsförbudets införande . I är det dock olagligt för dessa unga människor att utöva sin sport yrkesmässigt. Vi är i stort sett ensamma i världen om förbudet.
mot · GS02Kr275 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av systemet med tre nivåer för bidragsgivning till skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för studieförbunden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en bra och bred folkbildningsverksamhet i . De och folkbildningen har haft en central betydelse för uppbyggnaden av den svenska demokratin. Folkbildningen har fungerat som kunskapsförmedlare och skola för demokratiska umgängesformer . Studieförbunden har framgångsrikt anpassat sig till de stora samhällsförändringar som har skett under denna långa tid. Den bärande tanken för studieförbunden i är kunskap som medel för ett bättre liv, inte i huvudsak kunskap som kvalifikation. Allmänbildning och breda omvärldskunskaper motverkar fundamentalism och rasism och kunskapen i sig blir en livsinvestering. Studieförbunden värnar aktivt kulturarvet i vårt land och behovet av just denna typ av verksamhet ökar ständigt. Studieförbunden arbetar också med integrationsfrågor där kulturen som invandrare för med sig får sin givna plats i vårt lands kulturella smältdegel. Studieförbunden är en av de största och viktigaste arrangörerna av kulturarrangemang utanför storstadsområdena och det är mycket tack vare studieförbunden som det finns ett aktivt och levande kulturliv i små och medelstora kommuner. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på traditionell folkbildning som att arrangera studiecirklar i konsthantverk, språk,datakunskap och mycket mera. I deltar mellan 50 000 och 100 000 människor i denna verksamhet . I genomför studieförbunden cirka 35 000 kulturaktiviteter med cirka 1,5 miljoner deltagare. Studieförbunden arbetar med enskilda och grupper av människor som har behov av ett särskilt stöd. Det gäller fysiskt och psykiskt handikappade, invandrare och andra minoritetsgrupper. Genom studieförbunden kan människors intresse förädlas till kunskap, glädje och stor nytta för både individ och samhälle. En del av studieförbundens verksamhet finansieras med offentligt stöd från stat, landsting och kommun. Stödet har minskat och karaktären har förändrats. Den största förändringen är den drastiska minskningen av stödet från kommunerna och den stora skillnad i ekonomiskt stöd som finns mellan kommunerna. Bidragen synes för många kommuner blivit en budgetregulator, vilket i sin tur kraftigt har minskat studieförbundens fysiska närvaro i kommunerna.
mot · GS02Kr279 · 2004-10-01 00:00:00 — Översyn av bidrag till underhåll och restaurering av kyrkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av bidraget till restaurering och underhåll av kyrkor. Runtom i landet finns många kyrkor som är gamla och värdefulla ur arkitektonisk och kulturell synvinkel. Ofta finns de på landsbygden där befolkningsunderlaget sviktar och församlingarna blivit alltför små för att bära kostnaderna för underhållet av dessa värdefulla kyrkor. I bygden oavsett om det är på ren landsbygd eller i storstaden har kyrkan en central plats i människors medvetande och känsla. Oavsett om man är troende eller inte står själva kyrkobyggnaden för ett stort värde för nästan alla som bor inom församlingsgränserna. Även de som kommer till en bygd och semester uppfattar bygdens kyrka som mycket värdefull och vill att den ska bevaras och underhållas i ett värdigt skick. Eftersom antalet kyrkotillhöriga minskar och därmed också kyrkoavgiften ger mindre intäkter till församlingen uppstår ett besvärligt läge. Kyrkan som byggnad måste underhållas men pengarna räcker inte. Många församlingar tvingas dra ner sin verksamhet för de levande till förmån för lokaler som inte står i proportion till den verksamhet man vill bedriva. Eftersom samhället ålägger församlingar och samfälligheter att underhålla och vårda i stort sett alla kyrkor och det dessutom är så att alla, oavsett relation till församlingen, anser själva byggnaden vara av stort värde anser vi att samhället måste ta ett betydligt större ansvar för underhållet av byggnaderna. Detta kan ske genom en översyn av anslaget antikvariska merkostnader. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Kr282 · 2004-10-01 00:00:00 — Idrottens stöd och avreglering av spelmarknad begär att regeringen utreder hur idrottens stöd påverkas vid en avreglering av spelmarknaden. Samhällets ansvar att stödja ideella verksamheter har blivit en koloss på lerfötter. Det behövs ett mer övergripande grepp på hur detta ska ske . spelmonopol är hotat, och möjligheten att vinna det slaget har ungefär samma odds som spritmonopolets överlevnad. Dessvärre är idrotten spelberoende, och deras finansieringsbas kan komma att urholkas. När kopplingen mellan automatspelen och fastlades av , höjdes varnande röster som pekade på det olyckliga att ungdomsidrotten skulle bli beroende av intäkterna från krogmaskinerna och enskilda spelberoende. Internetspelbolagen tar en allt större del av spelmarknaden genom en intensiv marknadsföring på nätet, med erbjudanden om högre vinstchanser och "gratis" bonuspengar att spela för. Detta lockar alltfler att spela på den internationella marknaden. Från sida vill vi inte ha en avreglerad spelmarknad av flera skäl. Dels befarar vi ett ökat individuellt spelberoende med sociala tragedier som följd och ökad belastning för kommunernas socialförvaltningar, dels ser vi att pengarna till idrottsrörelsen minskar. vill därför att en utredning tillsätts och lägger fram förslag på hur idrottens stöd påverkas vid en avreglering av spelmarknaden.
mot · GS02Kr285 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för en friare användning av de medel som avsatts för utveckling av barn och ungdomars träffpunkter samt att se över på vilket sätt ett nationellt utvecklingscentrum kan etableras i . Regeringen har föreslagit nya övergripande mål för ungdomspolitiken. Enligt regeringen skall den nya nationella ungdomspolitiken verka för att minska skillnaderna i levnadsvillkoren inom ungdomsgruppen och på så sätt belysa och hantera levnadsvillkoren för de ungdomar som av olika anledningar har svårare än andra att få verklig tillgång till välfärd och makt. Ambitionen är rimlig och tanken att förändra i uppföljningssystemet är bra. Med verklig tillgång till välfärd menar regeringen att alla ungdomar ska ha möjlighet till en god materiell, kulturell och social levnadsstandard. Det är mål som ingen kan gå mot. Kommunernas öppna fritidsverksamhet har här en strategisk roll i arbetet med att främja ungdomars sociala utveckling. Fritidsledarna spelar en viktig roll för verksamheten vid fritidsgårdarna och också i skolorna och är därmed betydelsefulla i många ungdomars vardag och uppväxt. Det är också viktigt att ett antal nationella utvecklingscentrum skapas. Folkets Hus är i sammanhanget en sådan träffpunkt som skulle kunna tjäna som ett nationell utvecklingscentrum. De medel som aviseras till barn och ungdomars träffpunkter måste kunna användas på ett friare sätt .
mot · GS02Kr291 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet bör ökas till kvinnoorganisationerna. Kvinnor kan och vill ta ansvar presenterades en utredning som granskat samhällets stöd till olika organisationer. Där framgår att totalt 7,2 miljarder har fördelats till föreningar och organisationer. Av dessa medel har endast 3,4 miljoner, dvs. 0,0005, en halv promille, tilldelats kvinnoorganisationerna. Uppgifterna är i sig inte förvånande med hänvisning till vetskapen om kvinnoföreningarnas dagliga kamp för att hålla verksamheterna i gång. Däremot är det uppseendeväckande att vid fördelning av medel framgår det tydligt att kvinnors verksamheter inte har lika stort värde som övriga organisationers. I den genomlysande utredning SOU 2004:59 redogörs bl a för olika stöd och till typiskt manliga organisationer. Där framgår att ett verksamhetsområde erhållit mer pengar än alla kvinnoorganisationerna tillsammans. Utredningen påvisar även den stora betydelse kvinnoorganisationerna haft och har som mobiliserande kraft för demokratin och samhället i stort. Med hänvisning bl a till de problem som dagens politiska partier har att dra till sig och engagera människor i samhällsbygget finns det ytterligare skäl att fundera över hur de ekonomiska stöden fördelas. Att kvinnors organisationer ter sig annorlunda får inte bli ett hinder för verksamhetsbidrag. Att kvinnors verksamhet tydliggör kön, orättvisor och maktstrukturer får inte bli ett hot, det ska istället ses som ett bidrag och starkt skäl för att förbättra arbetsförhållandena för kvinnor i samhällsarbetet. återfinns kvinnor i större utsträckning än män på platser med mindre makt men med desto större ansvar. Vårt mål är att utjämna de orättvisa villkoren som uppdagas och att inte ständigt bli ifrågasatta när verkligheten gör sig påmind.
mot · GS02Kr292 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i kommande public service-avtal bör slås fast att en central, nationell nyhetsredaktion skall lokaliseras utanför . Samtliga nyhetsredaktioner med nationell spridning är placerade i , trots att endast ungefär en fjärdedel av landets befolkning lever i huvudstadsområdet. Denna geografiska koncentration av nyhetsredaktionerna leder till en olycklig geografisk styrning inte bara av nyhetsförmedlingen utan även av samhällsdebatten. Radio och TV i allmänhetens tjänst (public service) har ett stort ansvar för att nyhets- och samhällsbevakningen ska spegla hela landet. är emellertid såväl Ekoredaktionen som den sammanslagna Rapport-/Aktuelltredaktionen placerade på i . Utvecklingen har gått mot ökad koncentration, eftersom SVT:s och SR:s redaktioner ute i landet har fått minskade resurser. Dagens svenska nyhetsförmedling är alltför Stockholmscentrerad, vilket i grunden inte ligger i någon landsdels intresse. En mer balanserad nyhetsförmedling, som på ett geografiskt mer allsidigt sätt speglar verkligheten, gynnar långsiktigt hela landet. Det kommande public service-sändningstillståndet bör därför slå fast att en nationell nyhetsredaktion ska placeras utanför . Förslagsvis bör TV:s nyhetsredaktion delas upp i en Stockholmsredaktion och en landsortsredaktion för att ge den svenska nyhetsförmedlingen en bättre geografisk balans. Landsortsredaktionen skulle med fördel kunna placeras i , mitt i . Om verkligheten speglas såväl ur huvudstadspersektiv som ur periferins perspektiv får vi sammantaget en mer rättvisande bild av verkligheten. Detta kan förhoppningsvis även medverka till en mer balanserad samhällsdebatt, där olika synpunkter från olika delar av landet lättare kan komma till tals. Public service skulle på så sätt medverka till att bättre än spegla hela landet ur olika synvinklar.