mot · GS02Ub258 · 2004-09-28 00:00:00 — SammanfattningVi har i de senaste tio årenMen att s beror inte på bristande resurser utan på brister i den ideologi som varit styrandeNär Socialdemokraterna tog över regeringsmakten , fick av eleverna avgångsbetyg efter att de påbörjat gymnasiet. Förra läsåret var det bara knappt tre fjärdedelar av eleverna som lyckades med det. Andelen behöriga gymnasielärare har sjunkit från till . I denna motion beskriver liberalerna sin politik för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen samt motsvarande skolformer för hörselskadade och utvecklingsstörda elever. Till nyheterna i denna motion hör: Tvååriga yrkeslinjer ska inrättas på gymnasiet. Det är bättre att elever slutför en kortare yrkesutbildning, än att många - som - hoppar av utan slutbetyg. Det tekniska programmet ska ge samma kompetensnivå som det tekniska basår som erbjuds på universitet och högskolor. Om en grundskola misslyckats med att förmå alla elever att nå målen i basämnena, ska den rapportera till en nationell skolinspektion vilka åtgärder den vidtagit för att stödja eleverna. En tillsyn ska då inledas, liknande den som inträffar om mobbningsfall rapporteras. Skolpersonal ska ges ett tydligt stöd att avvisa obehöriga personer från skolområdet. Skolan, ett viktigt liberalt redskap5 Låt förskoleklassen bli skola5 Svenska, matematik och engelska ska vara prioriterade5 ansvar för stödinsatser måste skärpas7 Nationella prov och betyg ska ges tidigare8 Förbättra utbildningen för elever med funktionshinder10 Skolan ska förmedla allas lika värde11 Säkra de fristående alternativen11 Tvååriga linjer på gymnasiet14 Inför rätt att läsa in gymnasiet som vuxen16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskoleklassen bör ersättas av en tidigare skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska, matematik och engelska skall vara prioriterade ämnen i en timplanefri skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvar för stödinsatser skall tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolorna skall kunna besluta om att införa allmän och särskild kurs i basämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som så behöver skall ha rätt till stöd av speciallärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att när elever avverkat i utan att nå målen i basämnen, skall huvudmannen rapportera detta till en nationell skolinspektion tillsammans med uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationella prov och betyg skall ges tidigare och att betygen skall sättas i fler steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra ett försök med externa examinatorer i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nationell skolpeng, varav en fjärdedel skall öronmärkas till elever i behov av särskilt stöd. begär att regeringen ändrar högskoleförordningens examensordning, så att kunskaper om funktionshinder ingår i målen för lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommuner som inte gör utbildningen fullt tillgänglig för funktionshindrade skall kunna bötfällas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinrätta de statliga specialskolorna för multihandikappade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall överta ansvaret för teckentolkning för dövas och hörselskadades utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas möjligheter att inverka negativt på en fristående skolas ansökningsprocess måste upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever som har rätt till skolskjuts till en skola skall kunna använda den resursen för att ta sig till en fristående skola. beslutar om ändring i skollagen så att elever som behöver stöd i sin utveckling skall ges rätt till psykologstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i läroplanen skall anges att varje elev genom skolans försorg skall garanteras minst två timmars fysisk aktivitet . beslutar om ändring i skollagen så att en skola uttryckligen ges rätt att hindra obehöriga från att vistas på skolområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa tillsynen av kommunala och fristående skolor samt inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta tvååriga yrkeslinjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det tekniska programmet skall ge samma kompetensnivå som det tekniska basår som erbjuds på högskolor och universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även kommunala skolor skall kunna vara mer självstyrande i förhållande till kommunen vad gäller den pedagogiska verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskaper om företagande och entreprenörskap skall vävas in i undervisningen på gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskapskraven skall höjas för elever som läser en studieförberedande gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Myndigheten för skolutveckling skall läggas ned och att en pedagogisk mångfald skall stimuleras genom att utvecklingsarbete drivs i samarbete med högskolorna och skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gymnasieskolan skall ges tre typer av examina; lärlings-, yrkes- och studentexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vuxna utvecklingsstörda skall ha samma rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå som vuxna utan utvecklingsstörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående vuxenutbildningsenheter skall få etableras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en sfi-peng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som inte läst in ett fullständigt gymnasieprogram skall ges rätt att läsa in motsvarande utbildning som vuxen. Skolan, ett viktigt liberalt redskap Vi liberaler tror att varje individ själv kan bestämma bäst hur den vill leva sitt liv. Som en följd av detta har en liberal politik som ett av sina viktigaste mål att alla ska få lika goda förutsättningar från start i livet. För din framtid ska det inte vara avgörande vilken bakgrund du har, vilken utbildning dina föräldrar har, vilka förutsättningar du bär med dig, etc. Det är därför inte konstigt att skolfrågorna varit så centrala för liberalerna. var liberalerna drivande i kampen för att införa en allmän folkskola. Vi tror att individer är olika och lär sig på olika sätt. En del har en fallenhet för vissa teoretiska ämnen andra är skickliga praktiker. Skolans uppgift måste vara att ge alla elever en bra grund att stå på och utveckla de intressen och färdigheter som eleverna bär med sig. För att detta ska bli möjligt är det viktigt att skolan kan anpassa sig till eleverna. En del kan behöva extra tid och stöd för att nå upp till målen, andra kan behöva extra stimulans i ett ämne som de är särskilt intresserade av. En sak är i alla fall säker. Det går inte att försöka få alla att passa in i samma mall. Resultatet blir då stora avhopp, ineffektivitet och personliga misslyckanden. Alla elever har rätt att lyckas i skolan. Låt förskoleklassen bli skola finns en egen skolform för sexåringar som kallas för förskoleklass. anser att förskoleklassen i stället bör ingå i . Det finns ingen anledning till varför sexåringarna behöver en helt egen skolform. Eleverna ska kunna börja vid olika tillfällen beroende på om de är mogna för det eller inte. Generellt sett bör dock svenska barn börja skolan tidigare . I har vi en senare skolstart än de allra flesta länder. Det är olyckligt med tanke på att förmågan att lära är som allra störst tidigt i livet. Genom att låta förskoleklassen ingå i skolan görs det tydligt att verksamheten ska utgöras av undervisning. De barn som inte är mogna för detta, ska i stället kunna fortsätta att gå i förskolan, där den pedagogiska verksamheten varvas med mer lekfull metodik. Övergången till skolan ska ske på ett sätt som är så flexibelt att det anpassas till varje barn. Svenska, matematik och engelska ska vara prioriterade Alla ämnen är viktiga i . Det är svårt att nå målen i något ämne utan att kunna läsa, skriva och räkna ordentligt. I dagens samhälle måste även kunskaper i engelska räknas som en förutsättning för fortsatt lärande. Det måste bli accepterat att elever som har svårt att nå målen i basämnena svenska, matematik och engelska får koncentrera sig mer på de ämnena. Läget är särskilt bekymmersamt när det gäller matematikämnet. av eleverna når inte målen i matematik enligt det nationella prov som genomförs i årskurs nio. Undersökningar som gjorts på , och visar att när studenterna kommer till universiteten , har de mycket sämre kunskaper i matematik än de hade . Ett exempel på detta är att lärarna på kan ta för givet att studenterna klarar av bråkräkning. En rapport från visar dessutom, att av eleverna i årskurs nio inte kan mer än en genomsnittlig fjärdeklassare.1 Ett sätt att förbättra undervisningen i basämnena är att öka individualiseringen genom nivågruppering. En lärare som ska undervisa elever som ligger på olika kunskapsnivåer, har svårt att bedriva en effektiv undervisning när gruppen är för heterogen. Att eleverna ges lärarstöd och tillfälle att föra en diskussion med elever som kommit lika långt, är viktigt för att öka deras förståelse. Därför anser att allmän och särskild kurs i matematik och engelska och, om skolan anser det vara det bästa, även i svenska. Båda kurserna ska ha samma mål, men ta olika på sig för att nå dem. Den allmänna kursen ska främst vara inriktad på att stödja elevernas väg mot ett godkänt betyg, medan den särskilda kursen tar sikte på de högre betygsstegen. En elev ska kunna byta från den allmänna till den särskilda kursen och vice versa. Timplanen kommer troligen att avskaffas , och det tycker är riktigt. Möjligheterna att anpassa utbildningen bättre till varje individuell elev kommer att öka. Det viktiga är inte att en elev läser ett ämne som klasskamraterna, utan i så många timmar som han eller hon behöver för att nå målen. På motsvarande sätt ska såväl start- som sluttid i kunna anpassas efter elevens förutsättningar och behov. Det är dock viktigt att timplanen avskaffas under sådana former att elevernas rätt till baskunskaper garanteras. Regeringen bör ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att informera skolorna om att svenska, matematik och engelska ska vara prioriterade ämnen. När timplanen avskaffas bör en större uppföljning starta för att se att elevernas rätt till kunskaper i basämnena tillgodoses. ansvar för stödinsatser måste skärpas ska ansvara för att eleverna får de grundläggande kunskaper som var och en behöver. Att, som , låta elever läsa in på gymnasiet i det så kallade individuella programmet är olyckligt. Det innebär att ges budskapet att stödinsatserna kan skjutas på. Att så många läser på gymnasiet utan att kunna läsa, skriva och räkna är påfrestande både för samhällsekonomin och för de elever som drabbas. Elever som intervjuas brukar beskriva en känsla av skam. Dessutom levererar det individuella programmet inte vad det utlovar rent kunskapsmässigt. av eleverna som börjar sin gymnasiekarriär på det individuella programmet, avslutar framgångsrikt gymnasieskolan efter fyra år.2 De andra hoppar av. Detta är särskilt oroande med tanke på att det är så många elever det handlar om. Det individuella programmet har blivit det näst största programmet bland de elever som börjar gymnasiet. anser att det bästa stödet för dem som inte kan läsa, skriva och räkna ordentligt, kan ges inom . Naturligtvis ska det även i gymnasieskolan finnas specialpedagogiskt stöd för elever som behöver det, men de mest basala kunskaperna måste eleven ha med sig från . Det vi framför allt vill åstadkomma är inte att ett nytt IV uppstår på , utan att skapa incitament att sätta in stöd . Men för de elever som inte fångats upp tidigare, behöver förlänga sitt stöd. anser att ska erbjuda eleverna stöd att nå målen upp till tvåår efter det att skolplikten upphört. anser att skolorna ska rapportera till en nationell skolinspektion när elever avverkat i utan att nå målen i basämnena svenska, matematik och engelska. bör skolorna rapportera vilka åtgärder den vidtagit för att stödja eleverna. Om den nationella skolinspektionen bedömer att det är oklart huruvida skolan gett eleverna den undervisning och det stöd de har rätt till, ska en tillsyn inledas - ungefär som gör när de får kännedom om mobbningsfall. Syftet är att rätta till eventuella brister i skolans arbete, så att fler elever inte drabbas av bristande undervisning eller stöd. vill satsa på att öka kompetensen hos skolorna att stödja elever som har problem i sitt lärande. Professor är en av dem som anser att dagens specialpedagoger har alldeles för grunda kunskaper i barns språkutveckling för att kunna möta och hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter. 3 Specialpedagoger är inte utbildade för att arbeta direkt med de elever som har svårigheter, utan för att stödja skolledningen och andra lärare i deras arbete. Men anser att det också behövs speciallärare, som arbetar direkt med eleverna. Det var ett mycket olyckligt beslut att lägga ned speciallärarutbildningen och den måste återinrättas. Det ska vara en rättighet för elever att få stöd av en speciallärare om de behöver det. Den merkostnad för grundskolorna som detta innebär, tas ifrån de kostnader som gymnasiet har för eleverna som nått grundskolemålen. Det är också viktigt att lärarutbildningen ger en bättre grund att stå på för de lärare som ägnar sig åt de yngsta elevernas läs- och skrivutveckling. förslag för att förbättra lärarutbildningen, återfinns i en separat motion. Nationella prov och betyg ska ges tidigare Prov och betyg är viktiga instrument i utbildningen. Utvärderingarna är till för att undersöka att skolan genomför sitt uppdrag och för att se till att man inte missar en enda elev med stödbehov. Men tyvärr har dagens nät av prov och betyg för stora maskor för att varje barn ska kunna fångas upp. Många elever vittnar om att det inte är förrän i åttonde klass - när de får sitt första betyg - som de och omgivningen förstår att de inte kommer att kunna nå målen för utan extra hjälp.4 Och dåär det inte mycket tid kvar att hinna ikapp på. Prov och betyg måste komma tidigare. förordar att betyg ges redan från årskurs sex. Betygsskalan ska utökas till sex steg för att ge en mer rättvis bild av elevernas kunskaper. Redan från årskurs ett ska alla vårdnadshavare erhålla skriftliga omdömen om deras barns kunskapsmässiga och sociala utveckling. Utvecklingssamtalen är ett mycket bra redskap för kommunikation mellan hemmen och skolan, men de behöver kompletteras med skriftlig dokumentation. De nationella proven ska göras obligatoriska från årskurs tre. Det är viktigt att skolorna använder sig av diagnostiska material och får stöd av genom dess provbanker för att undersöka vilka elever som behöver stöd. Ett annat problem med betygen är att de inte har samma värde på olika skolor. och har i rapporter konstaterat att det finns betydande brister vad gäller en rättvis och likvärdig betygssättning.5 sätts betygen på olika grunder till och med inom samma kommun. anser att betygsättningen ska ingå i tillsynen av skolorna och att det dessutom vore värdefullt om ett försök med externa examinatorer kunde genomföras i gymnasiet. Det skulle kunna ge svar på om de betyg som den undervisande läraren sätter, stämmer överens med de betygskriterier som finns. Dessutom skulle relationen mellan eleverna och den undervisande läraren kunna förbättras, om eleverna visste att betyget inte sätts av bara en lärare. har därför föreslagit ett geografiskt begränsat försök med externa examinatorer. Sedan skolan blev har vi kunnat se att satsningarna på den skiljer sig stort åt i olika landsändar. Det är så stora skillnader på hur mycket kommunerna lägger ned per elev att vi kan tala om en likvärdig skola. Detta får tydliga återverkningar på hur väl eleverna når målen. De grupper som drabbas hårdast är de som redan är utsatta - inte minst elever med utländsk bakgrund.6 liberalerna anser att det är hög tid att staten tar över ansvaret för skolans resurser. Pengarna ska inte variera beroende av var eleverna bor, utan bara utifrån vilka behov de har. Därför vill vi liberaler införa en nationell skolpeng som tar hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. En fjärdedel av resurserna för undervisning ska öronmärkas till detta ändamål. Undervisningen i svenska skolor kostar sammanlagt . Därmed kommer satsning till de elever som är i behov av särskilt stöd att ligga kring . Kommunerna ska i modell fortsätta att stå för resurser för skolmat, skolskjutsar, lokaler och annat som inte är undervisning. 7 Skolor i utsatta områden kan behöva särskilda satsningar. Det gäller t ex skolor i områden där en stor andel av de boende har utländsk bakgrund. Att kombinera ett fritt skolval med möjlighet till profileringar för skolorna har visat sig kunna minska bostadssegregationens verkningar. En nationell finansiering av skolan skulle öka likvärdigheten, tillsammans med andra förslag i denna motion som t ex ökad tillsyn, externa examinatorer vid betygsättning och fler nationella prov. Studie- och yrkesvägledarna är en viktig yrkesgrupp i skolan. För att de ska kunna lotsa eleverna till rätt utbildningar och vägval, krävs att de själva har en bra utbildning. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledarna dels har kunskaper om elevens förutsättningar, tex vad gäller funktionshinder, och att de har god insikt om hur arbetslivet ser ut. Många elever har bristande kunskaper om företagande och entreprenörskap. Där har studie- och yrkesvägledarna en viktig roll att spela. Kunskaper om företagande gör att fler vågar ta steget att starta eget. Detta visas t ex av projektet , som drivits och som låter gymnasieelever starta företag med förmånliga skattevillkor. Sannolikheten för att eleverna som vuxna startar eget är fyra gånger större om de deltagit i projektet än om de inte gjort det. En utvärdering har visat att efter att projektet startades, hade av eleverna hade ett eget företag med i snitt sex anställda. Det är därför viktigt att skolan kan erbjuda entreprenörskap som en del av undervisningen. Förbättra utbildningen för elever med funktionshinder Så gott som varje lärare kommer under sitt yrkesliv att möta elever med funktionshinder. Trots detta finns kunskaper om olika funktionshinder inte med i de mål för lärarutbildningen som anges i högskoleförordningen. anser att detta måste rättas till. Huruvida en funktionshindrad elev får en bra undervisning, ska inte vara beroende av vilken högskola läraren är utbildad vid. De flesta funktionshindrade får en bra utbildning, men kommunerna måste erbjuda alla funktionshindrade en fullt tillgänglig skola. vill göra det svårare för skolhuvudmän att strunta i tillgängligheten. Kommuner som inte gör vad de ska för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig undervisningen, ska tvingas att betala böter. Det innebär inte att tycker att det är fel att kommuner samverkar, t ex om särskoleverksamheten. Det kan vara en bra lösning för små kommuner att bygga upp resursen gemensamt, som det inte alltid betyder längre resväg för eleven. För elever med vissa funktionshinder är grund- eller gymnasieskolor inte den bästa skolformen. Det gäller t ex döva eller hörselskadade elever, som kan gå i specialskolor, och utvecklingsstörda elever, som kan gå i särskolor. Specialskolorna för elever med synskador eller flera funktionshinder har dock lagts ned. anser att detta beslut var djupt olyckligt. , och Åsbackaskolans elever kunde inte få ett fullgott stöd i sina hemkommuners skolor. I många små kommuner kan den kompetens som fanns på dessa skolor inte byggas upp. Därför måste ett sådant alternativ åter skapas för de eleverna med flera funktionshinder. Den reform härmed föreslår är kostnadsneutral. Regeringen gjorde ingen ekonomisk besparing när den lade ned de statliga specialskolorna. Vuxenutbildningen är inte alltid tillgänglig för funktionshindrade och detta måste åtgärdas . Ett problem har varit att det för vissa utbildningsanordnare blivit för dyrt att bekosta teckentolkning för döva och hörselskadade studerande. anser att staten bör överta ansvaret för dessa kostnader. Ett mycket allvarligt problem är att vuxna utvecklingsstörda inte har samma rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå som vuxna utan utvecklingsstörning. En sådan rätt måste genast införas. Om man räknar med att ökningen av antalet studenter inom särvux blir tioprocentig (så var fallet när genomfördes), kostar denna reform blott ca . beskriver närmare finansieringen av denna och andra reformer i motionen om vårt budgetalternativ för utbildningsområdet. har ytterligare förslag för förbättrad tillgänglighet och valfrihet när det gäller utbildningen för funktionshindrade. Dessa finns samlade i vår handikappolitiska motion. Skolan ska förmedla allas lika värde Det räcker inte att lärarna undervisar om alla människors lika värde. Hela skolans personal måste i alla situationer visa att detta gäller. Det gäller sammansättningen av lärarkollegiet, lönesättning och vilket beteende som accepteras på skolgården. Det är svårt att lära elever att alla har lika värde oavsett bakgrund, om lärarkåren inte speglar den mångfald som finns utanför skolans väggar. På motsvarande sätt blir det svårt att undervisa om jämställdhet mellan könen om eleverna i de lägre åldrarna enbart möter kvinnliga lärare, om pojkarna inte uppmuntras att prata om känslor eller om duktiga flickor förväntas vara hjälplärare. Redan i förskolan måste ett medvetet arbete för ökad jämställdhet påbörjas. Homo- och bisexuella ungdomar i skolan ges aldrig någon bekräftelse. Deras vardag speglas aldrig i undervisningssituationen, utom i bästa fall under sex- och samlevnadsundervisningen. Ofta nämns trans- eller intersexuella ungdomars livsvillkor över huvud taget inte. Som RFSL Ungdom visat i sin utförliga granskning av läromedel så kan läromedlen i sex- och samlevnadsundervisningen tyvärr bygga på kränkande och föråldrade synsätt. Men också i andra ämnen är det nödvändigt att HBT-frågor kommer in. I svenskämnet nämns ofta fruar, men aldrig flickvänner. När våldsromantik sprider sig i vissa ungdomskretsar är det särskilt viktigt att skolan fullföljer sitt uppdrag att ge en demokratisk fostran. Skolan måste bemöta både den våldsromantik som grundas på rasism och den som tar sig uttryck i extremvänsterns stenkastning. återkommer till dessa frågor i sin motion om våld och mobbning. Säkra de fristående alternativen drev länge att fristående skolor skulle öppnas för alla genom att vara avgiftsfria. Det är mycket positivt att detta nu blivit verklighet. Det ökar studiemotivationen att eleverna få gå på en skola som de tror passar dem själva särskilt bra. Det kan handla om att skolan har en särskild pedagogik, t ex , eller om att byskolan kan räddas kvar som föräldrakooperativ. Dagens system med fristående skolor är i princip bra, men förbättringar behövs för att göra det mer välfungerande. Sedan riksprislistan avskaffades har osäkerheten om friskolornas ersättning från kommunerna ökat. Oklarheten om vilken ersättning kommunen ska lämna är stor och skillnaderna mellan godkända friskolors ekonomiska villkor har ökat.