mot · GS02Fi259 · 2004-10-05 00:00:00 — Det skulle kunna stimulera arbetsgivare att anställa personer som befunnit sig utanför arbetsmarknaden . Nettolönesystemet får naturligtvis inte tränga undan andra arbeten eller anställningsformer. Regler som hindrar potentiellt missbruk måste naturligtvis skapas. Förslagsvis ska personen som anställs till nettolön arbeta . Därefter ska anställningen utvärderas av berörda parter som arbetsgivaren, arbetsförmedlingen eller tillsammans med den anställde. Personer som ingår i nettolönesystemet ska naturligtvis ha samma sociala rättigheter som övriga anställda. Fördelen med nettolönesystemet är att det ger unika möjligheter för många personer att komma in på arbetsmarknaden. Nettolönesystemet behöver inte ses som en lösning endast för långtidsarbetslösa utan kan med fördel även gälla andra personer som av olika skäl har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Med ett fungerande nettolönesystem kan den dåligt fungerande aktivitetsgarantin avskaffas. Målet är att det ska bli billigare för alla arbetsgivare att anställa så att fler människor kan komma ut på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsåtgärderna måste utgå från ett individperspektiv och ske på en lokal nivå där den arbetslöse har mer makt över sin situation. Hur nettolöner kan användas för att underlätta långtidsarbetslösa bör utredas. Vad som ovan anförts om nettolöner bör ges regeringen till känna. 6.1.6Från avdrag till skatterabatter Den nuvarande utformningen av skattesystemet medger avdrag för exempelvis resor och pensionssparande. Ju högre marginalskatt desto mer blir avdraget värt. Vi ifrågasätter denna princip och menar istället att skatterabatter, lika för alla, borde införas eftersom det inte finns någon rationell förklaring sett utifrån samhällets perspektiv varför höginkomsttagare ska vara berättigade till större ekonomisk vinst av avdrag än de med normala och låga inkomster. Vårt förslag innebär skatterabatter som, oavsett nivå på marginalskatt, ska vara lika mycket värda för alla. Värdet av avdragen ska motsvara ungefär det som en normalinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt har, det vill säga med en marginalskatt på . vill införa en skatterabatt för reseavdrag på per mil. För de med normala inkomster och som inte betalar statlig inkomstskatt motsvarar detta ett reseavdrag på ca per mil. Detta gör vi för att underlätta pendling och premiera de som arbetar. Dessutom avskaffar posten "Övriga avdrag" eftersom kostnader som är förknippade med yrket är arbetsgivarens ansvar att ersätta. Det är orimligt att löntagare ska vara hänvisade till det godtycke som det innebär att eventuellt få avdrag godkända beroende på praxis hos det berörda skattekontoret. bör därför besluta att ersätta kompensationen för pensionsavgiften med en skatterabatt på av pensionsavgiften. bör också besluta att ersätta reseavdraget med en skatterabatt på per mil kombinerat med en självkostnadsgräns om . bör besluta att avskaffa posten "Övriga avdrag" under Inkomst av tjänst. För de personer som fyllt finns det få incitament till att fortsätta arbeta. Trots att dessa individer redan är ålderspensionärer utgår det en ålderspensionsavgift, vilket är ologiskt. Åldersstrukturen på arbetsmarknaden är sådan att stora grupper snart förväntas gå i pension, som antalet personer minskar något. Ett samlat grepp borde göras i syfte att se över hur incitamentsstrukturen kan förändras så att äldre på arbetsmarknaden kan ges bättre ekonomiska villkor och därmed lockas att stanna kvar på arbetsmarknaden även fyllda. Detta bör ges regeringen till känna. Ohälsan kostar samhället oerhörda summor , och alltmer tyder på att familjers stressituation är en bidragande faktor. Framförallt kvinnor i karriären förutsätts kunna vara mamma, karriärkvinna och hemmets organisatör, allt på samma gång. Detta synsätt måste ifrågasättas kraftfullt. När ekvationen inte längre går ihop, är det inte sällan kvinnans karriär som begränsas när barn och hem tar för mycket tid. Grundinställningen måste vara att avdrag för hushållstjänster är en reform som kommer såväl män som kvinnor till del. På en teoretisk marknad utan skatter skulle familjen kunnat öka sin nytta genom att anställa en person för att städa, tvätta eller andra tidsödande åtaganden. I ett högskattesamhälle som kommer dock s.k. skattekilar, det vill säga skillnaden mellan vad löntagaren får ut efter skatt och vad arbetsgivaren betalar in i bruttokostnad, att resultera i att även mindre kvalificerade arbetsuppgifter blir orimligt dyra. Följaktligen är efterfrågan på dessa tjänster i stort sett obefintlig, så länge lagen följs. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilarna minskas kraftigt. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Vi föreslår att en skattesubvention om på arbetskraftskostnader inklusive moms införs. Regeringens tillfälliga ROT-avdrag ska samordnas i detta belopp, och därmed permanentas. bör besluta att införa ett avdrag för hushållstjänster i enlighet med vad som i motionen anförs. Med en genomsnittlig kommunalskattesats på borde kommunerna ha tillräckligt med skattebaser för att klara sig själva. I budgeten föreslås i olika former av stöd till kommunsektorn. Enkelt uttryckt är det en kompensation för grundavdraget och andra avdrag som kommunernas ekonomi drabbas av. Det är tänkt att statsbidragen ska kompensera kommunsektorn för avdragen, men eftersom statsbidragen är i nominella termer och räknas upp i takt med lönesummorna sker en urgröpning av kommunernas ekonomi. inkomstskatteförslag leder till att kommunerna får behålla hela skattebasen, och faktum är att kommunsektorns förstärkning av skattebasen blir större än vad som finns i det generella statsbidraget. Detta är en tydlig indikation på vad som pågått . Staten har tagit hand om det ökande skatteunderlaget från en växande lönesumma men underlåtit att öka statsbidragen i motsvarande grad. I tabell 1 nedan anges förändringarna i miljarder kronor för staten respektive kommunsektorn. Med förslag blir kommunerna finansiellt sett mer oberoende av statsbidrag. För tydlighetens skull vill vi poängtera att den interkommunala skatteutjämningen ligger fast. Effekt för offentlig sektor av inkomstskatteförslag periodiserade siffror. -72,9 -72,2 -74,8 -18,8 -16,8 -18,0 Den orättvisa många människor med normala inkomster drabbas av när godtyckliga taxeringsvärden genererar orimliga skattepålagor i form av förmögenhets- och fastighetsskatt ligger högt på agenda över problem som måste åtgärdas av en ny borgerlig regering. Frågorna adresseras i kommittémotion om fastighetsskatt. 8Skattesystem för ett grönt Den gröna skatteväxling som regeringen säger sig genomföra tillsammans med sina båda stödpartier är tyvärr misslyckad. Höjda bensinskatter genomförs för att få människor att använda mindre bränslen som genererar koldioxidutsläpp, men inte någonstans genomförs en politik som faktiskt ger möjligheter att byta bränsle. På många håll i är faktiskt bilen oumbärlig eftersom alternativ saknas. Den så kallade skatteväxlingen blir bara fiskal och leder till ökade inkomster från staten. Hade regeringens skatteväxling fungerat hade människor gått över till miljövänliga alternativ och staten hade fått in mindre inkomster, något som vore oacceptabelt för regeringens finansansvariga. Skattehöjningarna drabbar framförallt låg- och medelinkomsttagare som lever på landsbygden. Varför ska dessa få betala för så kallad grön skatteväxling när inte miljöutsläppen ens minskar? 8.1Skattebefrielse för alternativa bränslen ställer sig bakom beslutet om en skattebefrielse, av koldioxid- och energiskatten, för förnyelsebara bränslen. Om vårt krav på separerade skatteregler och förhoppningen om RME-inblandning i dieseln genomförs, skulle det medföra minskade skatteintäkter för staten. Vi avsätter därför för att täcka upp denna intäktsminskning. kommer dock inte den minskade skatten på bensin med etanolinblandning konsumenterna till del. Man kan inte se på priset att man valt att tanka bensin med etanolinblandning. Risken är att samma sak skulle hända vid en ökad RME-inblandning. borde man därför fundera över om man skulle ha en särskild skatteklass för bensin och diesel med låginblandning. För att öka efterfrågan på drivmedel med inblandning av förnyelsebara bränslen föreslår vi att man, förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på det förnyelsebara bränslet, också bör ge en extra rabatt på energiskatten för den del fossila bränslen som blandas med de förnyelsebara. finns etanol som drivmedel, dels som låginblandning i bensin, dels som E 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefri medan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarande andelen etanol, dvs. , skulle innebära lägre skatt per liter E 85. bör besluta att införa en extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85 på motsvarande per liter E 85. 8.2Nedsättning av förmånsvärdet för miljöbilar Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar har haft stor effekt på försäljningen av miljöbilar som tjänstebilar. skiljer man dock på elbilar (nedsättning till ) och bilar som drivs med alkohol eller gas (nedsättning till ). Denna skillnad är inte teknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. anser att nedsättningen skall vara generell. Alla bilar som drivs med el, alkohol eller gas får en nedsättning av förmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Detta beräknas kosta för . Detta bör besluta. 8.3Skatterabatt för privatpersoner som köper miljöbil Som en uppmuntran även till privatpersoner som väljer att köpa en miljöbil avsätter vi , vilket ger en möjlighet för ca 5 000 nya miljöbilsägare att få skattereduktion om . För enkelhetens och teknikneutralitetens skull föreslår vi att rabatten är lika för alla, oavsett inköpspris eller innehavstid. Återbetalningen sker via skattekontot. bör besluta att införa en skatterabatt om till privatpersoner som investerar i en miljöbil. delar bedömning att fordonsskatten borde differentieras utifrån koldioxidutsläpp. Vi menar dessutom att skatten ska ta hänsyn till NOx och partikelutsläpp samt att den är teknikneutral. För yrkande om detta hänvisas till motion om trafiksäkerhet. 8.5Centerpartiets alternativ till regeringens s.k. gröna skatteväxling avsätter budgetmedel för att stimulera ett bränslebyte. Vi tror på stimulans av alternativen så att människor ges en möjlighet att välja ett miljövänligt bränsle. Med en ökad efterfrågan följer teknikutveckling och infrastruktur. Vi vill börja i rätt ända, och förutom de föreslagna regelförändringarna avsätter vi sammanlagt för skattelättnader för att minska framförallt emitterande växthusgaser. Sammanställning över satsningar på alternativa, miljövänliga bränslen över budgetperioden Alternativa biobränslen () Den deponiskatt på avfall som infördes har varit positiv för att minska mängden avfall som deponeras. har detta lett till att förbränning av avfall har blivit relativt sett mer lönsamt eftersom detta är skattebefriat. vill att avfall i större utsträckning ska sorteras. Förbränning av osorterat avfall riskerar att skada miljön, och därmed även människor, främst genom ökade dioxinutsläpp. Därför bör en skatt införas för att neutralisera deponiskatten samt att göra avfallssortering mer ekonomiskt lönsamt. Vi räknar med en höjning med . bör besluta att införa skatt på osorterad avfallsförbränning motsvarande . Den svenska utformningen av skatt på tobak medför en asymmetrisk beskattning till lågpriscigaretters fördel. Genom att införa full minimiskatt på lågpriscigaretterna blir beskattningen symmetrisk, och förhoppningsvis minskar även användningen av cigaretter. Vi höjer således skatten på dessa lågpriscigaretter med , en skattehöjning motsvarande per paket. Detta bör besluta. I regeringens budgetproposition anges en rad åtgärder som påverkar inkomstsidan, varav ett flertal avslås av . De förändringar som avviker från anges i tabell 3. Inkomstförändringar i budgetpropositionen som avviker från, periodiserade siffror, . I inkomstskatteförslag ligger skattesänkningar och höjda reseavdrag. varför punkterna 1, 2 samt 8 utgår som konsekvens. menar att fackföreningskostnader inte bör vara avdragsgilla. Vidare avslår vi regeringens försök till grön skatteväxling eftersom har ett betydligt bättre alternativ, vilket redogjorts för under rubrik 8, och som en konsekvens härav avslås punkterna 3, 5, 6 och 7. Ändrade regler för periodiseringsfonder och minskad nedsättning av socialavgifter är åtgärder som direkt kommer att slå mot småföretagare. Vi anser att ett bättre företagsklimat är viktigt, och att då genomföra besparingar på företagande är fel. Punkterna 9 och 11 avslås därmed. När propositionen om trängselskatt för kom var motståndare, eftersom det inte var en uppgift för att besluta om. Som konsekvens av detta avslår vi besluten kring trängselskatt, såväl på utgifts- som inkomstsida. Slutligen avslår vi regeringens s.k. regionalpolitiska stimulans. De avsatta pengarna är ett resultat av nattliga förhandlingar och är ett minst sagt ogenomtänkt förslag. Det finns ingen som vet hur pengarna kommer att användas, och oavsett hur pengarna fördelas kommer en glesbygdssatsning att leda till svåra gränsdragningsproblem. Förslaget genomsyras av ett från ett von oben-perspektiv som inte kan acceptera. Detta bör besluta. Sammanställning över förändringar på inkomstsidan för staten, relativt regeringen. Sänkta arbetsgiv.avgifter maa. (c)-sjuklöneförslag Begränsat tomtvärde i komb. Höjd reavinstskatt och minskade uppskovsavdrag Sänkt förmögenhetsskatt 2005, slopad Avsättning för ökade underhållsavdrag Sänkt dieselskatt1,60 -> /liter för jord/skog Slopad skatt på handelsgödsel Statlig del, starta-eget-sparande Höjd skatt på lågpriscigaretter Skattenedsättning RME i diesel Skatterabatt privatpersoner köper miljöbil Skatterabatt energiskatt bensindelen i E 85 Skatt på förbränning av osorterat avfall Avgår: Regeringens förslag: Ej nettoredovisning av inkomstutjämningssystemet Ej nedsättning av socialavgifter samlade skattesänkningar netto för budgetperioden redovisas i tabell 5 nedan, periodiserade siffror. Sammanställning över samlade skattesänkningar netto, periodiserade siffror 2005-2007 -20,4 -22,9 -24,7 har gjort en fördelningsanalys1över reformerade inkomstskatter. Förslaget sänker skatterna med netto för , vilket visas i tabell 6. Utformningen av skatterabatter gör att kommunernas skattebaser ökar på bekostnad på staten. Periodiserat utfall för den offentliga sektorn av inkomstskatteförslagen Effekt, miljarder kronor -72,9 -18,8 I analysen ingår delförslag för enligt nedan. utökade förvärvsrabatt för finns följaktligen inte med. Förteckning över de olika delförslagen i inkomstskattepaket Skatterabatt på , lika för alla Kompensationen för pensionsavgiften ersätts med en skatterabatt på av avgiften som avdragsrätten slopas helt Införande av en skatterabatt om maximalt mot förvärvsinkomst. En rabatt på av förvärvsinkomsten upp till en årslön på , skatterabatten på ligger sedan kvar upp till årsinkomster på . Därefter trappas förvärvsrabatten ned för att vid årsinkomster på uppgå till . Den statliga inkomstskatten sänks och skiktgränsen höjs med Avdrag för resor med bil till och från arbetet ersätts med en skatterabatt på per mil. Detta kombineras med en självkostnadsgräns på , som innebär att skatterabatter inte faller ut Avdrag för resekostnader till och från arbetet med andra färdmedel än bil ersätts med en skatterabatt på av kostnaden. Detta kombineras med självkostnadsgräns på , som innebär att skatterabatter inte faller ut Avdragsmöjligheterna för "Tjänsteresor" samt "Tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor" under inkomst av tjänst omvandlas till en skatterabatt som motsvarar av avdraget. Avdragsmöjligheterna för "Pensionssparande m.m." under allmänna avdrag omvandlas till en skatterabatt som motsvarar av avdraget Avdragsrätten för "Övriga utgifter" under inkomst av tjänst slopas Tabell 8 visar vilken profil inkomstskattesänkningar har. I pengar räknat är det gruppen med en månadslön på ca som ökar sin disponibla inkomst mest. Det ska dock framhållas att de med mycket låga inkomster ökar sin relativa disponibla inkomst påfallande mycket. Fördelningsanalys över hur inkomstskattepaket gynnar olika decilgrupper, d.v.s. alla invånare med positiva bruttoinkomster indelade i 10 lika stora grupper sorterade efter inkomst, med de med lägst inkomst i decilgrupp 1 och de med högst inkomst i decilgrupp 10 införande av samtliga förslag 1 ( 0-66 400) 2 ( 66 401-107 000) 3 (107 001-143 600) 4 (143 601-176 200) 5 (176 201-208 900) 6 (208 901-236 700) 7 (236 701-267 400) 8 (267 401-308 400) 9 (308 401-386 500) 10 (386 501 eller mer) Tabell 9 nedan visar bland annat till vilka inkomstdeciler de totala skattesänkningarna går. Fördelningen är förhållandevis jämn. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst per decil av skatteförslagen Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, kr Procentuell andel av den totala förändringen av nettoinkomsterna 1 ( 0-66 400) 2 ( 66 401-107 000) 3 (107 000-143 600) 4 (143 601-176 200) 5 (176 201-208 900) 6 (208 901-236 700) 7 (236 701-267 400) 8 (267 401-308 400) 9 (308 401-386 500) 10 (386 501 eller mer) Av de totala inkomstskattesänkningarna går till kvinnorna, en effekt som kommer av ambition att sänka skatterna för de med låga och normala inkomster. Förändrad genomsnittlig nettoinkomst uppdelat på kön. Genomsnittlig ökning av netto-inkomsten, kronor Andel av den totala förändringen av nettoinkomsterna, %