mot · GS02N236 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade tillväxtmöjligheter för . växer allt snabbare. har befolkningen i ökat med 400 000 personer. räknar med att länet kommer att växa med ytterligare 600 000 invånare. Den snabba befolkningstillväxten ställer till problem i form av brist på bostäder, trafikkapacitet, skolor, energiförsörjning med mera. Men det är också ett kvitto på attraktivitet och tillväxtkraft. Den snabba storstadstillväxten är inget unikt för . Över hela världen pågår en hårdnande konkurrens på världsmarknaden. Det blir allt viktigare med en tillräckligt stor och diversifierad hemmamarknad och allt mer avancerade kunder och konkurrenter i närområdet för att ett företag ska kunna utveckla internationellt konkurrenskraftiga produkter. är en liten stad med internationella mått mätt. Det är dock den enda region i som har tillräcklig mångfald av näringar och tillräckligt befolkningsunderlag för att konkurrera med andra tillväxtregioner i världen. konkurrerar alltså inte med eller utan med och . Därför är det bra för hela att fortsätter att växa så att som land blir starkare i den internationella konkurrensen. Den bästa strategin för fortsatta välstånd är att underlätta för tillväxten i . Då stärks roll i den globala ekonomin. tillväxt framställs ofta som ett hot mot övriga landet och ett hinder för tillväxten på andra håll. I själva verket är det tvärtom. har bruttoregionprodukten per capita ökat snabbare i än i övriga landet. Det innebär att har haft en betydligt snabbare ekonomisk tillväxt än andra delar av . Många företag startar i för att sedan etablera sig på andra orter i . Tillväxten sprider sig. olika delar lever i ett ömsesidigt beroende. I Healey & Bakers ranking av huvudstäder vad avser attraktiviteten för företagsetableringar ligger bättre till . Regionens fördelar finns framför allt inom miljö, telekommunikationer, invånarnas datormognad och språkkunskaper. På det viktiga området "climate governments creates for business" ligger regionen dåligt till. I denna gren får se sig passerat med god marginal av , , , och . Det finns med andra ord ett stort utrymme för att på politisk väg förbättra förutsättningarna för tillväxt i . är landets viktigaste och största tillväxtmotor och avgörande för förmåga att hävda sig i den internationella konkurrensen. Men motorn riskerar att haverera och stanna. Det är trångt på vägarna, tågen köar på grund av otillräcklig spårkapacitet, bostadsbristen är alarmerande, antalet högskoleplatser är för få och köpkraften i hela regionen hotar att utarmas med avskräckande belopp bland annat på grund av åtgärder som tvingats och tvingas till. Problemen är flera och komplexa och kräver ökad samordning och omfördelning av resurser. Den ekonomiska tillväxten gör att trafiken ökar snabbare än befolkningstillväxten. räknar med att biltrafiken kommer att öka och kollektivtrafiken . Även med en utbyggnad av vägnätet för , vilket är så mycket som regionen får i väganslag , kommer dubbelt så många trafikanter att drabbas av flaskhalsar 2030. Köerna medför stora och ökande kostnader för regionen. Stockholmarna använder betydligt till arbetsresor än övriga svenskar. SCB:s undersökningar om levnadsförhållandena i 1980-1997 visar att mer än en tredjedel av invånarna i har en restid till och från arbetet på mer än per arbetsdag. Motsvarande siffra för och Malmöär . I genomsnitt lägger stockholmaren ner drygt en arbetsvecka mer på arbetsresor än genomsnittssvensken. Bristerna i vägnät och kollektivtrafiksystem medför att den tid som åtgår till arbetsresor ökar. Om invånarna i hade samma restid till och från arbetet som övriga invånare i och använde hela den frigjorda tiden till arbete skulle bruttoregionprodukten öka med 20 till . Det motsvarar en ökning på en procent av bruttonationalprodukten. får inte en tillräcklig del av de statliga anslagen för en utbyggnad av infrastrukturen utifrån vad som är motiverat av befolkningen, trafikmängden och investeringarnas kostsamhet. Det kostar cirka 7 miljarder att bygga en pendeltågstunnel, 5 miljarder att bygga och hela 11 miljarder att bygga Förbifart . Alla är mycket grundläggande och angelägna investeringar för att lindra trafikproblemen i regionen. Essingeleden har 125 000 fordon/dygn och 121 000 fordon/dygn. Sammanlagt passerar 322 000 fordon över Saltjö-Mälarsnittets fyra broar, varav över hälften går rakt igenom den medeltida stadskärnan. trafikeras av 160 000 resenärer. Tre av fyra järnvägsresor i börjar eller slutar i . Fem av vårt lands tio mest trafikerade järnvägsstationer finns i . Obetydliga pendeltågsstationer och bakgator i har lika många trafikanter som stora och påkostade motorvägar och järnvägsstationer i övriga landet. som växer kraftigt byggs det få nya bostäder. påbörjades drygt 4 000 nya bostäder som regionen fick 10 000 nya hushåll. ökar produktionen något från låga nivåer men det är fortfarande långt ifrån behovet. Enligt regionplanen behöver det byggas 6 000-10 000 lägenheter , mot nuvarande produktionstakt, för att klara bostadsförsörjningen. Regionen behöver ett kraftigt tillskott av nya bostäder och en fungerande bostadsmarknad. Bostadsbristen medför snabbt ökande rekryteringsproblem för företagen. Det är inte realistiskt att tro att ytterligare förtätning av bebyggelsen ska vara en tillräcklig åtgärd för att klara bostadsbehovet. Det behövs också mer mark för kontorslokaler, industrilokaler, hotell, utrymme för trafik, spår och terminaler. Dessutom ökar behovet att värna värdefull rekreationsmark och grönområden ju större befolkningstrycket blir. Det innebär att det blir nödvändigt att ta nya större områden med hög exploateringsgrad i anspråk för ny bostadsbebyggelse. Dessa områden kommer att kräva nyinvestering i såväl vägar och kollektivtrafik som skolor och annan service. De faktorer som utgör ett hinder för bostadsbyggandet måste undanröjas. Bristen på högskoleplatser och forskningsanslag hotar tillväxten För att vara en huvudstadsregion har fåårsstudieplatser i förhållande till sin befolkning. har av rikets befolkning men av utbildningsresurserna. Jämför man med de andra universitetslänen har endast hälften så många årsplatser i förhållande till befolkningen. Det leder till att sökandetrycket på den högre utbildningen är betydligt större i än i andra delar av landet. av förstahandsvalen kan tillgodoses i . Det innebär att av dem som studerar i med omnejd inte läser det de helst vill. Effekten blir att övergångsfrekvensen från gymnasium till högskola blir lägre än rikssnittet. Om ska fortsätta att vara tillväxtmotor måste antalet högskoleplatser öka. På kort sikt måste antalet utbildningsplatser öka med 10 000 i inom efterfrågade utbildningar. Över en tioårsperiod handlar det om minst 25 000 nya platser för att möta befolkningstillväxten. För att förbättra balansen mellan den norra och den södra delen av regionen är det viktigt att platser inom högre utbildning även förläggs till . Mycket kan göras för att klara tillväxten bör fortsätta att växa. är fortfarande en liten region och en liten marknad med internationella mått mätt. måste bli större om ska klara den framtida internationella konkurrensen. Men regionen måste också ha en struktur som gör det möjligt att växa utan att det medför allvarliga konsekvenser för framkomligheten i trafiken och för livsvillkoren för dem som bor här. Förra gången hade en kraftig expansion, , tog staten ett stort ansvar för utbyggnaden av kollektivtrafik, vägar, bostäder och social service i regionen. Det är rimligt att staten på nytt tar detta ansvar. omfördelas stora resurser från till andra delar av landet. Det innebär att länets kommuner inte får behålla en rimlig andel av skattemedlen för att kunna hantera sina egna problem. I längden kan resultatet inte bli något annat än ekonomisk tillbakagång för hela landet, eftersom i stor utsträckning utgör motorn i den svenska ekonomin. Det finns en lång rad åtgärder som kan vidtas för att förhindra en sådan utveckling och för att trygga tillväxten i och därmed . Det handlar bl a om att skapa förutsättningar för bostadsproduktion, effektivisera planprocessen, förenkla överklagandeprocessen för detaljplaner, fatta konkreta beslut för att tilldela ekonomiska resurser för utbyggnad av infrastruktur och skapa fler högskoleplatser. Ansvaret för att kunna vidta åtgärder för att trygga tillväxten i är fördelat på flera samhällsnivåer, myndigheter och departement. Regeringen bör vidta erforderliga initiativ för att samordna framtagandet och genomförandet av en gemensam strategi för ökade tillväxtmöjligheter för .