mot · GS02N413 · 2004-10-05 00:00:00 — Företagandet bär upp välfärden. Utan privata företag skulle vi inte ha råd med sjukvård, äldreomsorg och skolor. kräver också drivkraftiga entreprenörer - människor - som står bakom företagen. Det kräver också att det finns tillgång på kapital att satsa och ta risker med. Allt detta kan tyckas vara självklart, men såär det inte i dagens . Det behövs en ny politik som tar till vara den stora potential för företagande och tillväxt som finns i landet. För att uppnå detta behövs bl.a.: Mindre krångel och enklare regler för företagande Åtgärder för att stärka konkurrensen En energipolitik för tillväxt, behåll kärnkraften Sänkta skatter för företag och företagare Bryt upp de offentliga monopolen Avveckla statliga bolag, tillsätt en kommission Turismen som en framtidssektor Offensiv forskning för fler företag. Företagande krävs för tillväxt6 Svensk företagsstruktur - en process i ständig utveckling7 Minska krånglet för företagarna8 Orimliga effekter i miljöbalken8 Sänkta skatter för ett ökat företagande samt tillgång till kapital10 Avskaffa arvs- och gåvoskatten11 Behåll vinster från goda år till dåliga11 Gör det lättare att vara företagare12 Hävda den fria konkurrensen14 Svag konkurrens ger höga priser14 Åtgärder för mer konkurrens15 Bryt de offentliga monopolen för en bättre jämställdhet15 Avveckla de statliga bolagen16 Energin är en välståndsbildande kraft17 Frihandel gynnar och u-länderna18 Frihandel - en motor för utveckling18 Även frihandel behöver regler18 Ett nytt turistpolitiskt mål22 Lika regler för företagare och anställda22 Alla som vill måste kunna bli företagare23 Offensiv forsknings- och utbildningspolitik24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färre och enklare regler för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över de offentliga avgiftsprinciperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om periodiseringsfonder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta skatter för företagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmånsrätten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens och kriminalisering av kartellsamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för egenföretagare i socialförsäkringarna och i arbetslöshetsförsäkringen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemenskapspatent.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en europeisk patentintrångsförsäkring.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av de statliga bolagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frihandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offensiv forskningspolitik för fler företag. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statliga ägda företag m.m. 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 26:2 forskning och utveckling 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SkU. 2Yrkandena 5, 8 och 9 hänvisade till LU. 3Yrkande 7 hänvisat till SfU. Företagande krävs för tillväxt Att starta och driva ett företag borde vara det naturligaste som finns. Man löser ett problem åt andra människor och får något tillbaka för det. Det är företagandet som bär upp välfärden. skulle vi inte ha råd med sjukvård, äldreomsorg och skolor. kräver också drivkraftiga entreprenörer - människor - som står bakom företagen. Det kräver också att det finns tillgång på kapital att satsa och ta risker med. Allt detta kan tyckas vara självklart, men såär det inte i dagens med en regering som gör allt för att sätta käppar i hjulen för företagandet genom provocerande förslag om höjda energiskatter, höjda skatter på bilism, usel yrkesutbildning som försvårar rekryteringen av anställda inom industrin, ägarvillkor som driver ägande ur landet och otillräckliga investeringar i infrastruktur. Politiker skapar inte jobb. Vad vi kan göra är att ge bästa möjliga förutsättningar för jobb och företagande. Den förra högkonjunkturen med IT-sektorn i spetsen borde ha varit det tillfälle då företagspolitik fick den vitaminkick som behövdes och som gjorde att de långsiktiga strukturproblemen i den svenska ekonomin försvann. Så blev det inte. Vi sitter fortfarande fast i en situation med västvärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser. I kombination med storföretagsberoendet gör det oss mycket utsatta för svängningar i konjunkturen. Andelen företagare i är fortfarande låg i jämförelse med många andra länder och antalet företagare har minskat, långsamt men stadigt, . Enligt Svenskt Näringslivs beräkningar är antalet företagare nu nere på nivåer som vi inte sett . Detta är en farlig situation som kommer att drabba den gemensamma välfärden om inte kraftfulla åtgärder vidtas. Farhågorna bekräftas också om man studerar SCB:s arbetskraftsundersökningar . Det visar sig då att antalet företagare minskat med 40 stycken . Minskningen beror dock inte på att det saknas företagsidéer i . Enligt Europeiska patentkontoret (EPO) är svenskarna bland de mest innovativa i räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningsstorleken. Idéer och patentansökningar leder normalt till att företag startas. I sker detta dock i mindre utsträckning än i andra länder. Våra goda idéer blir patent och arbetstillfällen i andra länder i stället för i . Denna utveckling måste hejdas. Vi behöver fler små och medelstora företag i . Småföretag är betydligt mindre benägna att säga upp folk vid nedgångar. Vem vill göra sin vän arbetslös? Då drar man hellre ner på annat för att företaget ska kunna överleva. Det är detta beteende som gör småföretagaren till den hjälte som statsrådet så länge förgäves med ljus och lykta letat efter, och därför måste få fler små och växande företag. anser att företagspolitiken i främst måste göra det avsevärt lättare att starta och driva företag. För detta behövs sänkt skatt på företagande, färre och enklare regler samt ett hävdande av den fria konkurrensen. Förslag om detta presenteras i denna motion. Det behövs även insatser inom andra politikområden för att förbättra företagsklimatet ytterligare såsom inom trafik-, bostads- och arbetsmarknadssektorerna. Förslag i den riktningen finns i våra motioner på respektive områden. gör inget för att förbättra företagsklimatet i . Ända har talat mycket om företagsamhet, men de skarpa förslagen har lyst med sin frånvaro, trots Småföretagsdelegationen och den s.k. Simplexgruppen. Årets budgetproposition utgör inget undantag. Det talas mycket om vad regeringen ska göra. Det finns inga förslag om vad som ska göras och när. Det enda som man åstadkommit är att det nu är möjligt att starta företag via Internet. Det är bra men det finns åtskilliga andra förslag som också måste genomföras, och man kan inte lyfta fram detta som det enda man gjort år . företagare önskar inget hellre än enklare regler, stabila villkor och lättnader i beskattningen. Därför lägger vi konkreta förslag på detta i denna motion. Svensk företagsstruktur - en process i ständig utveckling Det svenska näringslivet utvecklas och omstruktureras . var fortfarande en stor del av arbetskraften sysselsatt inom skogs- och jordbruk. Under dominerade den tunga basindustrin. får tjänstesektorn, t.ex. turism och IT, allt större betydelse. Det är viktigt att näringslivet präglas av en mix av företag i nya och traditionella branscher. Företagspolitiken måste utformas så att skattesystem, regelverk m.m. uppmuntrar dynamik och förnyelse i näringslivet. Många säger att det inte har något egenvärde att människor i jobbar just i fabriker. Om vi kan sitta på designkontor och syssla med andra kvalificerade tjänster medan själva varuproduktionen pågår i andra länder, kan det väl tyckas vara gott och väl. Trenden i den riktningen kommer säkert också att fortsätta. har haft anledning att engagera sig för den framväxande tjänstesektorn. Det finns all anledning att arbeta för goda förutsättningar för en expansion av tjänstesektorn, inte minst genom att bryta upp de offentliga monopol som präglar stora delar av den, men riskerna med en fortsatt avindustrialisering av vårt land måste också uppmärksammas. Det behövs både en alltmer avancerad industri som kan klara av den internationella konkurrensen och en växande tjänstesektor. Vi förordar en politik som ökar möjligheterna att behålla industriproduktion i . Det ger en mera differentierad arbetsmarknad. Ytterligare tankar om detta finns i en separat motion. Minska krånglet för företagarna Det är alldeles för krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat. Ett svenskt företag med mindre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på ca per anställd . De svenska företagens kostnader för att administrera lagar, regler och föreskrifter summerar till . Till detta kommer att företagen har ca 20 000 sidor företagsregler att hålla reda på. Det omfattande krånglet har regeringen länge talat om, men utan att göra något åt det. Regeringen tillsatte Småföretagsdelegationen och Simplexgruppen som båda kom med många bra förslag men ingenting har hänt. I stället fortsatte regeringen att prata om att företagsklimatet skulle bli bättre men det stannade bara vid tomma ord. Och så har det förblivit. Resultatet blev snarare tvärtom, reglerna och krånglet ökade. Olika lagar och bestämmelser som antagits har inneburit att alltfler företagare blir föremål för tillsyn och kontroller från flera olika myndigheter under . Varje myndighet har rätt att ta ut avgift för sin tillsyn. Vi anser att myndigheter bör samordna sina kontroller och därmed sina avgifter. Vi tycker inte heller att myndigheter ska ha rätt att ta ut avgift utan att ha utfört en konkret prestation. Om det är för krångligt att starta företag blir det färre företag. Är byråkratin för omfattande och regelverket för krångligt växer inte småföretagen i den utsträckning som är önskvärt. Bygger vi in onödiga hinder mot produktutveckling och investeringar riskerar vi att företagen investerar på annat håll där lagstiftningen är enklare. Den nya som trädde i kraft har en i grunden god ansats. Bland annat vill lagstiftningen främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Problemet är att lagen visat sig få skadliga effekter för småföretagen, något som måste rättas till . För att en lag ska upplevas som rimlig och därmed legitim måste den fylla vissa grundläggande krav påöverblickbarhet och på att tillämpningen sker objektivt och konsekvent. Reaktionerna från småföretagen har varit många och vi kan inte annat än instämma i kritiken om att i vissa stycken leder till rättsosäkerhet. utgör en mycket omfattande lagstiftning med en komplex teknisk nivå med förordningar och rätt för ett antal myndigheter att utfärda föreskrifter. Den omvända bevisbörda som balken föreskriver innebär att det är varje företags uppgift att dels känna till alla detaljer i lagstiftningen, dels visa att reglerna följs och utöva en egen verksamhetskontroll inför tillsynsmyndigheterna. Detta sammantaget skapar problem för de mindre företagen som måste ta fram kostsamma expertutredningar för att visa att verksamheten bedrivs på ett miljömässigt godtagbart sätt. Konsultarvoden på för en miljörapport är inte ovanligt. Det är inte heller en ovanlighet att småföretag som vänder sig till myndigheter för information och rådgivning får olika svar beroende på vem man frågar. Resultatet blir att företaget, trots en önskan att göra rätt för sig, saknar möjlighet att följa lagen. Följden blir att man straffas för lagöverträdelse och att en känsla av rättsosäkerhet sprider sig. Det ska ankomma på myndigheter att ge god och riktig service så att den företagare som anstränger sig kan följa lagen. I har parlamentet beslutat att företagens kostnader för att hantera regelverket ska minska på en permanent bas. De första togs . På många håll i våra konkurrentländer pågår ett aktivt arbete för att minska företagens regelbörda. Bedömningar från just visar på att om man kan genomföra den 25-procentiga minskningen av regelverket så kan tillväxten i ekonomin öka . anser att fram till nästa val måste hela det regelverk som berör företagande gås igenom och onödiga och krångliga regler tas bort. Målet bör vara att företagarnas kostnader för administration av regelverket ska minska med minst en fjärdedel. I behöver en blivande företagare kontakta ett stort antal myndigheter. Mängder av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta får företagaren ringa tillbaka till myndigheterna, på rätt telefontid, och försöka hitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kan beskeden låta vänta på sig i månader. Det säger sig självt att många då drar sig för att starta företag. Därför bör det sättas upp en bestämd tid inom vilken myndigheterna måste ha svarat eller handlagt ett ärende. Annars ska staten förlora sin talerätt i frågan. Möjligheten att nu registrera en enskild firma elektroniskt är bra men det borde gälla alla firmor. Många företagare upplever administrationen kring den egna verksamheten som alltför omfattande. Krångliga regler och ständigt ökande krav på uppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hos företagaren. Det omfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också uppfattas som ett slags misstroende. Det är inte heller rimligt att belägga småföretagare med höga avgifter för olika typer av kontroller och inspektioner. Kommuner och länsstyrelser måste kunna utöva sådana verksamheter utan att onödigt höga kostnader vältras över på företagarna. De svenska myndigheterna måste sluta att vara fogdar och i stället hjälpa företag och medborgare. Sänkta skatter för ett ökat företagande samt tillgång till kapital En förutsättning för att det ska bildas nya företag och för att dessa ska kunna växa är tillgång till riskkapital. Det handlar både om tillgång till krediter från banker och andra låneinstitut och om personers egna möjligheter att spara ihop till ett startkapital. Att sänka eller ta bort skatter på personligt sparande ger fler människor möjlighet att satsa pengar i ett nytt företag. Skatteförändringar som gör det lättare för företag att bygga upp eget kapital ökar företagens möjligheter att växa. S.k. såddkapital är ett viktigt inslag för att få i gång nya företag som har bra idéer. Vi anser att mer såddkapital behövs då det kan vara motiverat på grund av det "marknadsmisslyckande" som kan råda i detta tidiga skede. Vi anser dock inte att en statlig medverkan är nödvändig i ett senare skede av utvecklingen. Men för att såddfinansiering ska fungera bra bör det finnas en privat medfinansiering för att säkerställa goda beslut kring risktagandet. Detta bör utökas. En intressant modell är då att medge uppskjuten reavinstskatt dåöverskott från realisering återinvesteras som såddkapital. tillhör en minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Förmögenhetsskatten finns bara i 8 av 30 medlemsländer. har uppskattat att svenskar undanhåller på utländska bankkonton. Till detta ska läggas de dryga som utlandsboende svenskar äger. Att avskaffa förmögenhetsskatten helt skulle kosta . Om ett avskaffande av förmögenhetsskatten ledde till att av dessa svenskägda tillgångar flyttades tillbaka till så skulle detta ge skatteintäkter från avkastningen på 1,5 till . Utöver detta kommer intäkterna från de extra investeringar och arbetstillfällen som med all säkerhet också skulle komma till stånd. vill sänka förmögenhetsskatten och avskaffa den . Fåmansbolag där ägaren själv arbetar i företaget lever under särskilda skatteregler - de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att hindra ägarna från att undgå skatt genom att ta ut lön som utdelning i stället för lön. Följden av reglerna har dock blivit att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än småägare i större bolag, vilket knappast var meningen. Det betyder också att det är mindre lönsamt för en människa att satsa kapital i en egen nystartad verksamhet än att köpa aktier i ett annat större företag. vill däremot lätta fåmansbolagens skattebörda . Vi står, tillsammans med bl.a. näringslivets organisationer, bakom förslaget att ersätta dagens fåmansbolagsregler med den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut en större utdelning i takt med att företaget växer. Förslaget innebär att fåmansbolagens skattebörda kommer att minska betydligt. Avskaffa arvs- och gåvoskatten Företagarna lät genomföra en stor Sifoundersökning bland småföretagare som närmade sig pensionen. Undersökningen visade att av ensamföretagarna och av företagarna med upp till fyra anställda räknade med att lägga ned sitt företag när de pensionerade sig, mycket beroende på den extra påfrestning för företaget som arvsskatten innebär. Det är därför mycket glädjande att regeringen nu aviserar att arvs- och gåvoskatten skall avskaffas. Det betyder att fler företag kommer att leva vidare för att utvecklas av nya generationer av ägare. Behåll vinster från goda år till dåliga För att företag ska kunna utvecklas även med tillfälligt dålig lönsamhet är det viktigt att de har möjlighet att fondera vinster från goda år. Därför motsätter sig regeringens förslag att i budgetpropositionen begränsa företagens möjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder. Detta bör ge regeringen till känna. ändrade i förmånsrättslagen. En av de viktigaste förändringarna var att företagsinteckningar som tidigare fått full utdelning med förmånsrätt vid konkurser i fortsättningen bara skulle få av utdelningen med förmånsrätt. När beslutet togs befarade att detta skulle försämra möjligheterna för små företag att få krediter. Därför sade vi nej till förändringen. Samstämmiga uppgifter från olika håll tyder också på att just detta skett. Banker och andra kreditinstitut vill i många fall ha extra säkerheter av små företag för att förlänga befintliga lån. Detta kommer att medföra betydande problem för många små företag. vill förlänga övergångstiden för ändringarna i förmånsrättslagen och anser också att regeringen ska analysera hur de nya reglerna har påverkat företagens möjligheter att få krediter. Gör det lättare att vara företagare finns det regler som stänger ute många entreprenörer som vill starta eget och få en F-skattsedel. Reglerna innebär att företagaren inte tidigare bör ha varit anställd hos uppdragsgivaren, inte använder uppdragsgivarens utrustning, inte har få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder, inte bedriver ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär" och har en låg ekonomisk risk. Detta är krav som verkar gjorda för att hindra nyföretagande inom tjänstesektorn. Kraven missgynnar särskilt kvinnor som skulle kunna starta eget inom vårdsektorn. anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud eller skatteskulder. Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat. Ett svenskt företag med mindre än 20 anställda anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på per anställd . De svenska företagens kostnader för att administrera lagar, regler och föreskrifter summerar till . Till detta kommer att företagen har ca 20 000 sidor företagsregler att hålla reda på. En ny utvärdering från visar att enbart administrationen av momsinbetalningarna kostar svenska företag . Regeringen har sagt många kloka saker om hur viktigt det är att regelverket blir enklare. Men nya undersökningar visat att småföretagens regelbörda inte har sänkts, utan tvärt om ökat. Ett exempel bland många på nya regler som ökar företagens administrativa börda är beslut för tvåår sedan att alla företag med mer än tio anställda måste redovisa sjukfrånvaron bland alla anställda och könsfördelningen i företagsledningen sina årsredovisningar. ansåg då, och gör så fortfarande, att det räcker med att kräva detta av de börsnoterade företagen. Krångliga regler som det krävs experthjälp för att tolka och följa är i de flesta fall dyrare för små företag än för stora som ofta har såna experter anställda inom företaget. anser att fram till nästa val ska hela det regelverk som berör företagande gås igenom med målet att minska företagarnas kostnader för administration av regelverket med minst en fjärdedel. Några exempel på angelägna reformer är: förenklingar i semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro, enklare redovisningsregler i enskilda firmor, förenklingar i företagens uppgiftslämnande genom ett gemensamt uppgiftslämnarregister så att myndigheter kan hämta uppgifter från varandra i stället för från företagen. anser att en fjärdedel av reglerna som styr företagandet måste tas bort . Det måste bli enklare för företagen att beräkna och betala sin skatt.I dag har många enskilda näringsidkare en ojämn inkomst . Systemet med en preliminär deklaration som avges vid årets början innebär att den totala skatt som man räknar med att betala fördelas jämnt över tiden. Detta innebär att företagaren måste betala skatt utan att ha haft motsvarande inkomst. Vi föreslår ett system där inbetalning av skatt sker efter det att man haft inkomsten. kan företagaren betala in skatten på ett skattekonto. Grundidén med skattekontot är bra. Vi vill dock ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska ha sänts in senast det angivna datumet. Det faktum att det numera är allt vanligare med längre betalningstider än , särskilt hos större företag, innebär att många småföretag tvingas betala in moms innan de fått betalning av kunden. Detta kan medföra likviditetsproblem. En översyn av momsinbetalningsperioderna behöver göras. Förseningsavgiften är för alla aktiebolag oavsett storlek. För att underlätta för små aktiebolag vill vi att eventuella förseningsavgifter ska sättas i relation till det försenade beloppets storlek. För enskilda näringsidkare används personnumret som registreringsnummer för mervärdesskatt. Registreringsnumret lämnas ut både till kunder och leverantörer. För att skydda näringsidkarens integritet som privatperson föreslår vi att ett frivilligt organisationsnummer införs som kan användas som registreringsnummer. Reglerna för mindre företag måste förenklas. Ett möjligt förslag är att enmans- och fåmansföretag får använda en mycket förenklad blankett där de redovisar totala inkomster, löner och avgifter samt en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. En förutsättning för ett fungerande skattesystem är att det finns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Men denna strävan får inte leda till att rättssäkerheten sätts åt sidan och människors integritet kränks. Den s.k. generalklausulen är svårbegriplig och helt oförutsägbar för de skattskyldiga och bör därför avskaffas. Arbetsgivaravgiften är en tung del av skatten på arbete. Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. långsiktiga inriktning är att den del av arbetsgivaravgifterna som är en ren skatt ska tas bort. För att ge små företag tydliga motiv att anställa fler människor vill halvera arbetsgivaravgiften för alla företag upp till en lönesumma på . Hävda den fria konkurrensen Svag konkurrens ger höga priser