mot · GR02Fi23 · 2004-05-03 00:00:00 — När det väl var dags hade dock tillväxten kommit i bakgrunden och kongressen förvandlats till en mellankongress. Tillväxtsamtalen är avslutade, utan att flera av de inblandade blivit informerade. Det har pratats en hel del om tillväxt men väldigt lite om vad som i grunden kan förbättra våra utsikter. Fenomenet med det svaga intresset för tillväxtfrågor illustreras väl av () utredare i skriften Politik för tillväxt Internationella trender och den svenska utmaningen: Det överskuggande intrycket är att tillväxt inte kunnat etableras som en verkligt central och angelägen fråga på den allra högsta medvetandenivån hos politikens företrädare eller hos allmänheten. Ändå finns knappast något som är mer väsentligt i det långa loppet i vart fall inte när begreppet specificeras som uthållig tillväxt vilket explicit tar miljön och sociala förhållanden i beaktande. Utan tillväxt finns allt mindre att bygga på och fördela inom t.ex. sjukvård, utbildning, socialpolitik osv. Sådana samband har emellertid inte förmedlats med erforderlig framgång. Tillväxt anses inte intressant. Angelägna reformer på t.ex. skatteområdet har ältats så länge att de blivit uttjatade. Diskussionen om entreprenörskap och villkoren för nyföretagande eller hushållsnära tjänster har dominerats av andra hänsyn än de som har att göra med tillväxt. Vad menar vi då med tillväxt? För de flesta är BNP-siffror abstrakta. Det finns hos många faktiskt en direkt fientlighet mot begreppet BNP. Det uppfattas av en del som ett begrepp som innefattar allt det man tycker illa om: ekonomiskt tryck, press från arbetsgivare och omgivning, krav och prestationstryck, miljöförstöring. Däremot vill de allra flesta ha det bättre, för sig själv och sina barn och andra närstående. Hur får man det då bättre? Jo, främst genom att utrymmet växer, inte främst genom att andra avstår. Medan den enskilde oftast har klart för sig att det är de egna ansträngningarna, det egna arbetet, som leder till en förbättrad situation, inte på att man kan förvänta sig att andra ska svara för ens försörjning, handlar den politiska debatten alltför ofta om att föra över tillgångar från en grupp till en annan. Alltför lite kraft i politiken ägnas åt att arbeta med åtgärder som lyfter hela samhället. Det som är normalt för den enskilde är inte självklart för regeringen. Vad innebär då tillväxt? Tillväxt kan bestå av och beskrivas på många olika sätt. Men huvudsakligen mäts tillväxten ändå som utvecklingen av BNP realt. Eftersom människors arbete och ersättning för detta arbete utgör en stor del av BNP är det förbättringar i den reala lönen som är en naturlig följd av att BNP växer. Det är också för den enskilde det tydligaste måttet på att BNP växer. För en industriarbetare har den reala lönen efter skatt ökat . Ungefär detsamma gäller för en tjänsteman. Även med den jämfört med omvärlden blygsamma tillväxten i har reallönen för en arbetare ökat . Det är självfallet det egna konsumtionsutrymmet som lönen ger som är den viktigaste, men kanske mest förbisedda, konsekvensen av tillväxt. Men en god och stadig tillväxt har också andra fördelar. Jobben blir stabilare vid god tillväxt. I ett expanderande samhälle sjunker inte sysselsättningen, jobben blir säkrare. Men eftersom det är naturligt och ofrånkomligt att en växande ekonomi också medför förändringar kommer en del jobb att försvinna även vid god tillväxt. Ett samhälle där dagens jobb skulle finnas kvar i samma form är omöjligt att tänka sig. Det skulle vara fullständig stagnation. Men i en växande ekonomi är det lättare att hitta ett nytt jobb om eller när det gamla försvinner. Trygghet är inte stagnation, det är att den enskilde och hela samhället kan klara av förändringar. För den enskilde är god och stabil tillväxt en bättre garant för att det ska gå att hitta ett nytt jobb än de flesta tänkbara trygghetsåtgärder från politikers sida. God tillväxt ger inte bara en bättre privat standard. Det ger också möjlighet att finansiera det som brukas kallas välfärd. Med det begreppet avses oftast de tjänster som i är skattefinansierade och i hög grad drivs i offentlig verksamhet, det må gälla sjukvård, skola m.m. eller försäkring vid arbetslöshet, ålderdom etc. En växande ekonomi ger möjlighet att förbättra dessa områden. Kvaliteten på tjänsterna kan bli bättre, socialförsäkringarna kan bli säkrare och ge ett bättre skydd. Det är under de perioder i svensk ekonomisk historia då tillväxten varit god som det gått att förbättra välfärdstjänsterna. Det är i tider med låg eller negativ tillväxt som åtstramningar och besparingar blir nödvändiga. Det finns en falsk motsatsställning mellan miljö och tillväxt. Det är tillväxten som gjort det möjligt att på olika sätt förbättra miljösituationen. Om vi anlägger ett långsiktigt perspektiv kan vi se att det är tydligt att miljön successivt förbättrats i de länder som utvecklats. Det krävs naturligtvis en medvetenhet och en politisk vilja att ta hänsyn till miljöaspekter i olika ekonomiska beslut, inte minst vid investeringar. 6.4 Varför har vi inte bättre tillväxt? Regeringen framhäver ofta att haft en tillväxt som legat högre än genomsnittet för EU och . Enligt senast tillgängliga siffror gäller följande: BNP-tillväxt i , EU och 19942004 har således haft snabbare ekonomisk tillväxt än EU men ligger på samma nivå som genomsnittet för OECD-området. i ett längre perspektiv har dock haft lägre tillväxt än både EU och som genomsnitt. Uppgången har bara återtagit en mindre del av långsiktiga eftersläpning . Men tillväxten är i sig inte så märklig. Genom deprecieringen 1992 förbättrades konkurrenskraften för det svenska näringslivet, vilket gav ett gott utgångsläge inför den internationella konjunkturuppgång som stod för dörren när den socialdemokratiska regeringen tog över . Mot bakgrund av de lediga resurser som då fanns, och som understöddes av att den offentliga expansionen hölls tillbaka, var möjligheterna till tillväxt därefter goda. Men hur kommer det sig då att relativa position inte förbättrats? låg 1994 på trettonde plats i jämförelse med övriga när man jämför BNP per person, köpkraftskorrigerat. position har inte förändrats utan försämrats vi ligger på femtonde plats i köpkraftsligan. Även om haft en förhållandevis god tillväxt har vår köpkraft försvagats. export har tappat i pris jämfört med det vi köper in från utlandet, importen, medan denna prisrelation, den s.k. terms-of-trade, snarat förbättrats för EU-länderna sammantaget, diagram 4. och i relation till importpriset Index 1995 = 1 Medan EU som genomsnitt vunnit något i terms-of-trade har förlorat . Vi har trots en hyfsad volymtillväxt förlorat i köpkraft, som nämnts ovan från en trettonde plats till en femtonde. Detta kan också belysas av att 1994 låg över EU-genomsnittet vad gäller köpkraft per person men ligger nu över. Det är tydligt att tappat i köpkraft i förhållande till omvärlden. Med en sådan utveckling kan vi inte behålla högre löner än i omvärlden och vi kan inte heller ha en offentligfinansierad välfärd som står sig väl i jämförelse med andra länder. Allt flera indikatorer visar också att det är på det sättet, välfärd är inte unik. kan det relativa stilleståndet, eller tillbakagången, förefalla paradoxal. Man kan peka på sådant som borde vara styrkefaktorer: höga utgifter för forskning och utveckling, god tillgång till forskare, hög andel patent, hög IT-mognad m.m. Men detta får inte genomslag i vår produktion. Som framgår av följande diagram har den högsta andelen forsknings- och utvecklingsutgifter som andel av BNP inom EU men en låg andel högteknologiska produkter i exporten. FOU-utgifter som andel av BNP och andelen högteknologiska produkter i exporten Trots i många avseenden goda förutsättningar kommer inte svenskt arbete och företagande till sin rätt. Inte heller ger arbetet inom den offentliga sektorn det utbyte man skulle kunna förvänta sig av ett land där mer resurser än i något jämförbart land satsas på offentlig verksamhet. Svagheterna ligger i den för svaga företagspolitiken på alla områden. Detta uttrycks på följande sätt i den nämnda ITPS-analysen: Vi känner väl till vilka flera av svagheterna är några av dem har diskuterats i denna rapport. Offentlig inblandning och undantag från konkurrenslagstiftningen har lett till hämmad konkurrens och ineffektivitet i delar av ekonomin. har en god allmän kompetensnivå, men incitamenten för kompetensutveckling är i internationell jäm-förelse undermåliga och utbudet av arbetskraft med högre utbildning riskerar att för-sämras i motsats till den allmänna trenden inom . Drivkrafterna för utbildningens relevans och kvalitet behöver förbättras. uppvisar vidare högt beroende av ett fåtal storföretag, t.ex. inom forskningen, som framväxten och tillväxten av småföretag är svag. Riskkapitalet når i begränsad utsträckning de svåra tidiga företagsskedena där det har sin naturliga nisch. Den specifika kombinationen av dubbelbeskattningen på utdelningar, fåmansbolagsreglerna och förmögenhetsskatten vilka ger endast smärre bidrag till statskassan sänker kraftigt avkastningen efter skatt på entreprenörsinsatser. Även beskattningen på arbetskraft och konsumtion brett i ekonomin hämmar tillväxten, särskilt på tjänstesidan där stora arbetsinsatser görs utanför den öppna ekonomin. präglas arbetsmarknaden av bristande öppenhet vilket gör att många människors potentiella förmåga inte kommer till full nytta, i synnerhet bland invandrare. Med snedvridande incitament som bidragit till orimligt omfattande för-tidspensionering och sjukfrånvaro har den öppna arbetslösheten kommit att säga allt mindre om arbetsmarknadens verkliga tillstånd. De regionala institutionerna har länge uppmuntrats att sträva efter förmånliga fördelningseffekter snarare än att bejaka lokal dynamik, och den pågående omläggningen på det här området måste fortsätta. Det kanske mest grundläggande är en större uppslutning i samhället kring, och beslutsamhet att genomdriva, sunda incitament och belöningsmodeller. Det krävs politiska förändringar över ett brett fält för att få en bättre tillväxt i . Det krävs lägre och bättre utformade skatter, reformerade utgiftssystem, stabila statsfinanser, reformer som underlättar företagande och enskilda initiativ, förändringar av det sätt som arbetsmarknad och lönebindning fungerar på och en omfattande avreglering. Det är riktlinjerna för en sådan politik som här anges. 7 Villkor för jobb och företagande 7.1 Företagandet är grunden för välfärden Att starta ett företag borde vara det mest naturliga som finns. Man löser ett problem åt andra och får betalt för det. var länge ett land som utmärkte sig för ett gott entreprenörskap. Det privata välstånd och den offentliga välfärd vi byggde upp efter vilade till stor del på inkomsterna från våra stora industrikoncerner resultatet av ett dynamiskt entreprenörskap . 7.2 Småföretagen är framtiden har vi dock sett många tydliga och trista exempel på hur stora svenska industriföretag lägger ned verksamhet i och flyttar arbetstillfällen till andra länder där villkoren för produktionen är bättre än här. Den tid då våra stora koncerner skapade nya arbetstillfällen är förbi. har antalet anställda i storföretagen minskat , med undantag för . har 100 000 arbetstillfällen försvunnit från industrin. En utflyttning är en naturlig del av omvandlingsprocessen om den motvägs av ett inflöde att nyetableringar i av utländska företag eller av nystartande. Men så är det inte. Framtiden vilar allt mer i händerna på den privata tjänstesektorn och på de små före-tagen. Av 676 000 privata företag har färre än 50 anställda. Fler arbetar i våra små och medelstora företag än . Småföretagen står för drygt hälften av sysselsättningen inom den privata sektorn, men mer än två tredjedelar av nettoökningen av sysselsättningen. I en regional tillväxtstudie från Företagarna framgår att de sex län som hade den starkaste ekonomiska tillväxten särskilt utmärkte sig genom att de hade en växande kunskapsintensiv tjänsteekonomi med många småföretag. Tyvärr utvecklas inte företagandet bra i just . har antalet företag i och för sig blivit drygt 4 000 högre . Beräkningar från , , visar dock att det skulle behöva startas ytterligare 10 000 nya företag framöver för att kompensera för de arbetstillfällen som storföretagen väntas rationalisera bort. Diagram 6 visar att antalet företagare minskat trendmässigt . Netto har ca 22 000 företagare försvunnit . Det försvinner f.n. minst 15 företagare per dag. Löpande 12-månaderstal, 100-tal Källa: SCB, arbetskraftsundersökningarna () Ett annat problem som väntar runt hörnet är de många företag som dessutom riskerar att försvinna när alla småföretagare som är födda pensionerar sig. Beräkningar från organisationen visar att 90 000 småföretag riskerar att försvinna när ägarna pensionerar sig. Detta är ännu en anledning till att stimulera nyföretagande så att nya företag kan ersätta dem som försvinner. 7.3 En politik för fler nya företag Det behövs åtgärder på en rad områden för att göra det mer attraktivt för människor att våga starta och driva ett företag. Trösklarna för att starta företag måste bli lägre och företagare måste få behålla mer av vinsterna av ett bra fungerande företag. Det är en illusion att tro att det är möjligt att straffa företagarna men få blomstrande företag. Det är inte minst viktigt att attityden till företagare förbättras. Att en regeringsmedlem sa att småföretagarna är vår tids hjältar har inte satt några avtryck i politiken. 7.3.1 Gör reglerna enklare Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat. Ett svenskt företag med mindre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöregler på per anställd . De svenska företagens kostnader för att administrera lagar, regler och föreskrifter summerar till . Till detta kommer att företagen har ca 20 000 sidor företagsregler att hålla reda på. Om det är för krångligt att starta företag bildas färre företag och de som bildas växer inte så mycket som de skulle kunna. Onödiga hinder mot produktutveckling och investeringar riskerar att företagen istället investerar i länder där lagstiftningen är enklare. Regeringen har då och då sagt att det är viktigt att regelverket blir enklare. Men tyvärr har man inte gjort mer än så. anser att fram till nästa val ska hela det regelverk som berör företagande gås igenom och onödiga regler tas bort. Målet ska vara att minska företagarnas kostnader för administration av regelverket med minst en fjärdedel. Några exempel på angelägna reformer är förenklingar i semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro, enklare redovisningsregler i enskilda firmor, förenklingar i företagens uppgiftslämnande genom ett gemensamt register så att myndigheter kan hämta uppgifter från varandra istället för från företagen, en solnedgångsparagraf som innebär att en inte använd regel avskaffas. 7.3.2 F-skattsedel till alla Det är för svårt att få F-skattsedel . Företagaren får bland annat inte tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren och får inte använda uppdragsgivarens utrustning. Reglerna tillämpas dessutom olika. Företagare har fått sina ansökningar om F-skattsedel avslagna vid ett skattekontor men beviljade vid ett annat. anser att alla som vill ska kunna få en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud eller skatteskulder. Försöken att hålla undan utländsk arbetskraft genom att göra det krångligare att få F-skattsedel måste avvisas. 7.3.3 Sänk fåmansbolagens skatter Fåmansbolag där ägaren själv arbetar i företaget lever under särskilda skatteregler de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att hindra ägarna från att få lägre skatt genom att ta ut lön som utdelning istället för lön. Följden har dock blivit att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än små ägare i större bolag, vilket aldrig var meningen. Ägare av fåmansbolag beskattas som om de vore anställda, vilket knappast heller är rättvist med tanke på att det innebär en risk att äga och driva ett litet företag. Regeringen har lovat att lindra fåmansbolagens skatter. Men den höjning av den s.k. klyvningsräntan man genomfört kommer tyvärr att ta 23 (!) år innan den ger full effekt. står, tillsammans med bl.a. näringslivets organisationer, bakom förslaget att ersätta dagens fåmansbolagsregler med den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut en större utdelning i takt med att företaget växer. Förslaget innebär att fåmansbolagens skattebörda kommer att minska betydligt. Kostnaden för denna reform uppskattas till mellan 1,5 och . En förutsättning för att det ska bildas nya företag och för att dessa ska kunna växa är tillgång till riskvilligt kapital. Alla skatter som gör det svårare att spara minskar också tillgången till riskkapital. tillhör en minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Förmögenhetsskatten finns bara i 8 av 30 medlemsländer. , och har reformerat sin kapitalbeskattning och infört en amnesti för att locka tillbaka kapital som gömts i utlandet. I förde sparare tillbaka motsvarande till landet efter amnestin. har uppskattat att svenskar undanhåller på utländska bankkonton. Till detta ska läggas de dryga som utlandsboende svenskar äger. Om 100 miljarder av dessa svenskägda tillgångar flyttades tillbaka till skulle avkastningsskatten på dessa finansiera ungefär halva kostnaden för att avskaffa förmögenhetsskatten. vill sänka förmögenhetsskatten genom att avskaffa sambeskattningen och höja fribeloppet till . vill vi avskaffa förmögenhets-skatten helt. Arbete är hårt beskattat i och det är därför dyrt att anställa. anser att arbetsgivaravgifterna enbart ska bestå av avgifter som motsvarar de sociala förmåner som pension, sjukförsäkring m.m som den anställde får. Den del av arbetsgivaravgifterna som enbart är löneskatter bör tas bort. Lönekostnaden är den ojämförligt största kostnaden för privata tjänsteföretag. För att göra det billigare för dem att anställa och lättare att expandera vill därför sänka arbetsgivaravgifterna för anställda i den privata tjänstesektorn. 7.3.6 Social trygghet för företagare har inte företagaren samma trygghet som en anställd. Det finns skillnader vad gäller möjligheter till sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Företagaren betalar in stora summor i form av skatter och avgifter men kan inte dra samma nytta av dem som en anställd kan. Egenföretagare får oftast lägre ersättning än anställda vid egen sjukdom och när de vårdar sjuka barn. Dessutom är det svårare för en före detta egenföretagare att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Företagare kan låta sitt företag vila i en omgång, men måste därefter avveckla eller sälja sitt företag för att kunna få arbetslöshetsersättning. Många företagare har ofta tagit ut låg lön innan de lagt ned företaget. Därmed får de låg dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen. vill se över reglerna i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen för att skapa större rättvisa mellan egenföretagare och anställda. Om detta inte skulle visa sig vara möjligt bör man istället överväga att sänka egenavgifterna ytterligare som en kompensation. 7.3.7 Friare konkurrens ger fler en chans Konkurrens och entreprenörskap hänger intimt samman och bör genomsyra alla delar av den svenska ekonomin. Genom att enskilda individer själva får välja vad de vill konsumera kanaliseras produktionen till verksamheter och områden där den gör störst nytta. Genom att skapa förutsättningar för företagande och entreprenörskap så kan nya idéer och kunskaper omsättas i bättre och nyttigare varor, i stort som i smått. Konkurrensen är kanske också den viktigaste drivkraften för teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. Insatser för att främja konkurrensen är därför viktiga inslag i en politik för att stärka utvecklingskraft. Den svenska ekonomin kan bli friare, effektivare och mer dynamisk genom att företagande inte bara tillåts utan premieras på alla områden. Det måste bli lika självklart att en sjuksköterska kan förbättra vårdtjänsterna i med sin kunskap och nya idéer som att en TV-säljare kan starta en Internetbutik baserat på sin marknadskunskap och egen drivkraft. Både måste få tjäna pengar på att de levererar vad andra efterfrågar och värdesätter. Kort sagt det är dags att mönstra ut ur de viktiga välfärdstjänsterna. En politik för konkurrens är en politik för frihet och dynamisk utveckling. Det är också en liberal politik som sätter den enskilde i centrum och bygger på tron att varje individ faktiskt har förmågan att fatta för sig själv viktiga beslut. Den bygger på övertygelsen att nya idéer och utveckling bygger på individuell kunskap, enskilt entreprenörskap och att ekonomiska drivkrafter är viktiga för att ekonomin ska utvecklas i positiv riktning. En fungerande och sträng konkurrenslagstiftning är viktig för att en effektiv konkurrens ska råda i det privata näringslivet. Det är viktigt med en alert konkurrensövervakning och vill därför ge mer resurser till arbete. Vi ska också gå i bräschen för europeisk och internationell marknadsintegration. En europeisk konkurrensmyndighet bör inrättas. Staten har en central uppgift i att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden. Men staten bör inte själv vara en betydande aktör inom näringslivet. Därför är kritiskt till det stora statliga ägandet av bolag och vill avveckla det mesta av statens företagsägande. Vi motsätter oss att regeringen genom förslag i vårpropositionen försöker skaffa ytterligare utrymme för att tillföra de statliga förlustmaskinerna pengar genom att kringgå budgetprövningen. Statliga monopol inom områden såsom apoteksverksamhet ska ersättas av generella regelverk. Fortsätt avregleringen av tidigare genomreglerade områden, såsom bostadsmarknad, järnväg, jordbruk och livsmedel. Fri etableringsrätt för mataffärer på samma villkor som annan handel. Såväl kommunala som statliga subventioner till vissa konkurrensutsatta sektorer, branscher och enskilda företag ska upphöra. Lika viktigt är att stärka konkurrensen genom att utvidga den till områden där den är svag , genom att verksamheten i första hand är skattefinansierad. En mycket stor potential för nytt företagande inom tjänstesektorn är de tjänster inom vård, omsorg och skola som till största delen produceras av kommuner och landsting. Här finns stora möjligheter för en mängd småföretagare att etablera sig och utveckla verksamheten. Mer konkurrens på detta område kommer att vara till glädje både för arbetstagarna och för dem som använder tjänsterna. Företag måste få lov att göra vinst. Regeringen måste göra mer för att skapa utrymme för enskilda producenter att verka inom dessa områden i kommuner och landsting. Bestämmelser som hindrar uppkomsten av konkurrens i de lagar som styr den obligatoriska kommunala verksamheten måste tas bort. Det är viktigt om man ska få ett dynamiskt företagande på dessa områden att företagarna kan räkna med stabilitet i de spelregler som politikerna ställer upp. En viktig del i en väl fungerande marknadsekonomi är starka och upplysta konsumenter. En bra konsumentpolitik är därför central i en bra ekonomisk politik. Viktiga konsumentfrågor för framtiden är att se till att konsumenträtten gäller fullt ut på de områden som är helt eller delvis reglerade såsom de viktiga välfärdstjänsterna i vården och skolan, men även exempelvis elmarknaden. Konsumenttjänstlagen ska ändras så att den gäller även dagisavgifter och elräkningar, i tillämpliga delar. Kvinnors potential som företagare utnyttjas inte i tillräcklig grad i . Den negativa svenska synen på företagare och småföretag har särskilt utgjort ett hinder för kvinnor att starta och driva företag. Kvinnor driver tjänsteföretag i högre grad än män och de hinder för små tjänsteföretag som svenska regler och skatter utgör kommer därmed särskilt att hämma kvinnligt företagande.