ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi18 · 2004-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:128 Medel från Fonden för den mindre skeppsfarten tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte tillåta överföring av medel från Fonden för den mindre skeppsfarten till det särskilda kontot i för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. I det beslut som tog gavs regeringen rätt att inom en given ram överföra medel från statliga bolag till särskilt konto. Syftet med denna hantering var enligt regeringen att kunna underlätta omstrukturering och omdisponering mellan och inom dessa bolag. ställde sig då likväl som avvisande till att föra över denna hantering på regeringen utan löpande och öppen redovisning för . Denna hantering överensstämmer ej heller med budgetlagens krav om bruttoredovisning av inkomster och utgifter. En överföring av kapitalet i för den mindre skeppsfarten innebär rent redovisningsmässigt att det överförda kapitalet omvandlas från ett eget kapital till en intäkt och ersätts gentemot kassan med en ansvarsförbindelse som därmed hamnar utanför balansräkningen. Förfarandet är speciellt och får väl föras till kategorin av udda och tveksamma former för inkomstförstärkning. Regeringens förslag till beslut I propositionens förslag till beslut anges att beloppet som överförs skall vara . Någon annan motivering än att det anses vara lämpligt anges inte. Man kan ifrågasätta djupet i beslutsunderlaget. I förslaget villkoras ej heller beslutet vad avser utfästelse om garanti. Regeringen ges enbart ett bemyndigande att till ge ett sådant uppdrag. Det särskilda kontot i Med den hantering som sker där utdelningar/intäkter redovisas mot bidrag/underskott sker en otillbörlig krympning av den bruttoredovisning som skall vara huvudlinjen i redovisning av statens verksamhet. Nettoredovisning av inkomster och utgifter har i andra sammanhang kritiserats av revisorer och strider enligt vår uppfattning mot budgetlagens regler om bruttoredovisning. anser att budgetlagen skall följas och avstyrker i linje med detta regeringens förslag om överföring av medel från fonden för den mindre skeppsfarten till det särskilda kontot i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02Fi19 · 2004-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:128 Medel från Fonden för den mindre skeppsfarten avslår proposition 2003/04:128. begär att regeringen återkommer med en översyn av det fortsatta behovet av och verksamheten inom Fonden för den mindre skeppsfarten. Regeringen föreslog i tilläggsbudget 1 att i extra utdelning från de vinstgivande statliga bolagen skulle få sättas in på ett särskilt konto i för att kunna användas till stöd i förlustbringande statliga bolag som m.fl. Detta var helt enkelt ett sätt för regeringen att öka på statens utgifter utan att behöva besväras av utgiftstaket. motsatte sig detta (2002/03:FiU21 res. ansåg, tillsammans med (m) och (c), att förslaget stod i strid med budgetlagen och var konstitutionellt tvivelaktigt. Regeringen ville undgå prövning. Den begränsning av finansmakten som regeringen ville undgå har tillkommit just för att det inte skulle råda tvekan om vad beslutat. Regeringen ville hitta en möjlighet att undgå utgiftstakets begränsningar. Vi motsatte oss också förslaget på andra grunder. vill avveckla statens roll som företagsägare. Genom ett statligt ägande försämras konkurrensen och det uppstår oklarheter om statens roll som både den som anger spelreglerna för företagen genom lagar etc. och som spelare genom sitt eget företagsinnehav. Staten ska inte både vara den som anger spelreglerna och själv deltar i spelet. Det regeringen nu föreslår är en fortsättning eftersom man avser att föra från Fonden för den mindre skeppsfarten till det tillskapade kontot i . Dessa medel ska enligt regeringens förslag ersättas med en lånegaranti i . Detta betyder antingen att behov av dessa medel inte finns inom Fonden för den mindre skeppsfarten eller att förefintliga behov ska täckas genom att statens upplåning blir större än den annars skulle varit. Regeringens förslag bör avslås och regeringen bör få i uppdrag att återkomma med en översyn av verksamheten.
mot · GR02K23 · 2004-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:85 Samtjänst vid medborgarkontor avslår regeringens förslag i proposition 2003/04:85 om att det skall krävas att regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer godkänner ett samtjänstavtal för att det skall bli gällande. Möjligheterna till samverkan mellan myndigheter utifrån ett tydligt medborgarperspektiv behöver främjas. Förslaget till lag om samtjänst syftar till att möjliggöra för myndigheter en allmän försäkringskassa, en kommun eller ett landsting att ingå avtal om att för varandras räkning utföra enklare förvaltningsärenden och använda sig av varandras personal i dessa uppgifter. Av lagförslaget framgår klart vad ett samtjänstavtal i övrigt skall innehålla, inklusive uttryckliga föreskrifter och begränsningar avseende de fall där samtjänsten innefattar myndighetsutövning. Likväl anser regeringen att regeringen själv eller en myndighet som regeringen själv bestämmer måste godkänna ett samtjänstavtal för att det skall bli gällande. Istället för att underlätta försöksverksamheten riskerar detta förslag att leda till att många avstår från att pröva. De myndigheter som har uppdraget att utöva gällande lagstiftning gentemot den enskilde måste rimligen också kunna pröva hur denna bäst utövas i samverkan, utan en extra extern myndighetsprövning av t ex . anser att regeringen genom ett sådant förfarande underkänner berörda myndigheters förmåga att själva pröva samtjänstavtalen enligt lagen. Det borde i varje fall vara rimligt att utgå ifrån att det egna myndighetsansvaret räcker tills motsatsen är bevisad. Utvärderingen får väl visa om det finns fog för att kräva en godkännandeprövning av regeringen eller en myndighet som den anvisar. På grund av det anförda skall regeringens förslag om att det skall krävas att regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer godkänner ett samtjänstavtal för att det skall bli gällande avslås. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02L20 · 2004-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:121 Ny produktsäkerhetslag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av lagstiftningen avseende de offentligrättsligt reglerade tjänsteområdena bör göras i syfte att utreda hur skyddet för mottagarna av dessa tjänster skall stärkas. har inget att erinra mot regeringens förslag i sig om ny produktsäkerhetslag. Emellertid kan konstateras att många av de tjänster som svenska medborgare är mest beroende av, dvs. de offentligt producerade eller styrda tjänsterna, överhuvudtaget inte berörs i propositionen. Vad erfar upplever många människor att skyddet för mottagare av offentligt producerade eller styrda tjänster inte är tillnärmelsevis så starkt som för konsumenter av tjänster som produceras av näringsidkare. Det är inte godtagbart. Självklart måste skyddet för mottagare av tjänster vara lika starkt oavsett vem som tillhandahåller tjänsten. En översyn av lagstiftningen avseende de offentligrättsligt reglerade tjänsteområdena i syfte att utreda hur skyddet för mottagarna av dessa tjänster skall stärkas bör därför göras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ47 · 2004-04-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:116 Miljöbedömningar av planer och program avslår propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det maxbelopp som kommunerna kan erhålla ur Kärnavfallsfonden höjs från dagens nivå på till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunalt stöd till frivilligorganisationer. Miljöbedömningar av planer och program tillstyrker propositionens förslag vad gäller ändringar i 6 kap. och vissa ändringar i andra lagar. tillstyrker ett svenskt tillträde till Esbokonventionen. vill bejaka det engagemang som finns inom det civila samhället. Frivilligorganisationer av olika slag utgör en omistlig del i demokratin och samhällsgemenskapen. Därför är positiva till att även frivilligorganisationer skall kunna få ekonomiskt stöd för att på ett aktivt sätt kunna delta i samrådsförfarandet med mera i samband med omhändertagande av kärnkraftsavfall. Den föreslagna förändringen av lagtexten tycks innebära en komplikation för principer om betalningsansvar för kostnader i samband med samrådsförfarande. pågår en omfattande översyn av i syfte att förenkla miljötillståndsprocessen. Det vore olyckligt att i detta läge rucka på de principer om kostnadsansvar som ger uttryck för innan utredningen är färdig. anser därför att en ändring i lagtexten bör undvikas. Däremot bör möjligheterna för frivilligorganisationer att få ekonomiskt stöd enligt utredarens och propositionens intentioner tillmötesgås. anser att ett system för ett sådant ekonomiskt stöd inte får leda till en separat nationell samrådsnivå vid sidan av den lokala. Det får inte bli så att centrala organisationer tilldelas medel medan närboende och lokala organisationer ställs utanför. Därför bör stödet kopplas till lokala organisationer och grupper. Sedan står det fritt för dessa lokala organisationer att anlita experthjälp och samarbeta med centrala organisationer. Det är angeläget att även mindre, lokala grupper får möjlighet till stöd. Därför stöder förslag om att frivilligorganisationerna ges ökade medel genom att det maxbelopp som kommunerna kan erhålla ur Kärnavfallsfonden höjs från dagens nivå på till . De kommuner som varit aktuella för slutförvar av använt kärnbränsle har visat ett intresse att involvera miljöorganisationer och andra samhällsengagerade grupper. förutsätter att ett ökat stöd till kommunerna skulle innebära att frågorna kring slutförvar av kärnavfall ytterligare belyses genom frivilligorganisationernas insatser. Frivilligorganisationerna kan också bidra till att ge de berörda medborgarna en allsidig information om dessa komplexa frågor. anser att utredarens förslag om ett krav på minst 2 000 medlemmar i en organisation är alltför strängt. I övrigt instämmer i propositionens beskrivning av finansieringsförordningens utformande vad gäller krav på mottagarorganisationerna. von der Esch (kd)
mot · GR02MJ50 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:124 En hållbar svensk politik i fråga om valar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om drivgarnsförbudet. I propositionen finns förslag att trappa ner och () helt förbjuda fiske med drivgarn. Detta för att minska bifångsterna av bl.a. tumlare. Ett drivgarnsförbud kommer att helt slå ut det svenska laxfisket. I propositionen skriver regeringen då det gäller tumlare (s. 45): Arten var under vanlig också i och en omfattande traditionell jakt bedrevs vid beståndens vandringar mellan de danska öarna. Miljöförsämringar, bifångster inom fisket och andra former av störningar har väsentligt minskat bestånden. I har troligen också förekomsten av permanent is bidragit till denna utveckling. En ytterligare stark nedgång i Östersjöbeståndet ägde rum , troligen beroende på bifångster inom fisket och eventuella miljögifter. I de delar av där svenska laxfiskare fiskar har det, enligt en samstämmig fiskekår, inte förekommit tumlare på . De tumlare som fanns tidigare försvann definitivt under de stränga isvintrarna . En annan bidragande orsak till att tumlarna försvann synes vara att man började med storskaliga oljetransporter i med allt vad det drog med sig av utsläpp från tankrengörningar m.m. tillsammans med andra miljöstörande föroreningar. I propositionen finns också förslag att förse drivgarnen med ljudskrämmor och att speciella övervakare skall finnas ombord på de större båtarna. Det är orimligt att införa ljudskrämmor till stora kostnader utan att veta hur effektivt ljudskrämmorna är i praktiken. Kostnaden för att ha en observatör ombord beräknas till ca . Jag anser att det är orimligt att på dessa lösa grunder införa restriktioner och övervakningsprogram för att undvika bifångster av en art som inte förekommer i de aktuella fiskevattnen. Att sedan gå vidare och införa ett totalförbud mot drivgarn och på så sätt slå ut det yrkesmässiga svenska laxfisket i är än mer ofattbart. Propositionen bör därför avslås i de delar som behandlas i motionen.
mot · GR02Sk33 · 2004-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:126 Undantag från skattskyldighet för vissa ersättningar i form av royalty och avgift begär att regeringen återkommer till med förslag om att tillföra skattelagstiftningen en definition av begreppet royalty. beslutar att slopa beskattningen av royaltyutbetalningar till juridiska personer inom hela Europeiska unionen i enlighet med vad som anförs i motionen. I proposition 2003/04:126 föreslår regeringen att om beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater ska omsättas i svensk lagstiftning. Detta innebär att royalty som utbetalas från till annat EU-land ska undantas från skattskyldighet om utbetalaren är en juridisk person som omfattas av direktivet, om mottagaren är det eller om de båda har intressegemenskap. Avskaffa royaltybeskattning inom hela EU anser i likhet med flera remissinstanser att ett totalt slopande av skattskyldigheten för royaltyutbetalningar till utlandet är att föredra framför det dubbelkommando som föreslås. Enligt regeringens förslag så ska utbetalandet av royalty vara skattefri till alla länder i EU utom , , , och . Med dessa har skatteavtal som tillåter källbeskattning av royaltyutbetalning enligt direktivet. Det anses vara olyckligt att ensidigt avstå från beskattningsrätt av royaltyutbetalningar till dessa länder. anser att denna ordning strider mot andan i EG-direktivet och framför allt mot de idéer om den fria europeiska marknaden som hela EU delvis bygger på. Det eventuella skattebortfallet som skulle uppstå vid ett totalt slopande inom EU för royaltyutbetalningar skulle även enligt propositionen vara kraftigt begränsat. Alternativt anser att regeringen bör omförhandla de skatteavtal med nämnda fem länder, som gör det möjligt för dessa att beskatta royalties som utbetalas till juridiska personer i . På sidan 25 i propositionen konstateras följande: Det finns ingen svensk skatterättslig definition av royalty. Denna lucka i lagstiftningen har även påpekat och vill därför föra in direktivets definition i svensk lagstiftning. Regeringen avslår detta förslag med en underlig motivering: Att såsom föreslagit ta in en särskild definition av royalty i de bestämmelser om undantag från skattskyldighet som är i fråga är inte lämpligt bl.a. med hänsyn till att det inte är helt klart vilka typer av ersättningar som omfattas av begreppet royalty och utgående avgift. Om direktivets definition av royalty tas in i bestämmelserna om undantag från skattskyldighet skulle det medföra att vissa typer av ersättningar som över huvud taget inte är skattepliktiga undantas från skattskyldigheten. instämmer i efterfrågan på en definition av begreppet royalty och saknar ett förtydligande om hur någon som undantas från skattskyldighet kan förlora på att undantas från skattskyldighet. Snarare framstår regeringens motivering för att inte vilja definiera royaltybegreppet som just ett argument på varför detta behövs.
mot · GR02Sk34 · 2004-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:133 Överföring av periodiseringsfond och expansionsfond vid ombildning till aktiebolag, m.m. begär att regeringen återkommer till med lagförslag i enlighet med vad som anförs i motionen. I proposition 2003/04:133 föreslår regeringen att reglerna vid ombildning av enskild näringsverksamhet eller handelsbolag till aktiebolag ska skärpas. Förslaget innebär i korthet att särbestämmelserna för apportemissioner slopas. Enskilda näringsidkare, handelsbolag, kan liksom aktiebolag göra avsättningar i periodiseringsfond eller expansionsfond. Det innebär att beskattning förskjuts . infördes detta skattesystem i syfte att skapa neutralitet mellan de olika bolagsformerna. Avdragstaket är av företagets vinst, som alltså får avsättas. Problem uppstod när Regeringsrätten (RÅ 1997 ref. 70) fann att kryphål i beskattningen uppkommit. När ett enskilt bolag omvandlades till aktiebolag och periodiseringsfonder skulle tas med till det nybildade aktiebolaget uppstod relativt stora skattevinster. På grund av det svenska skattesystemets beskaffenhet var det fullt möjligt att avsättningar i det enskilda bolaget som bar latent avgifts- och beskattningsplikt på kunde upplösas i nybildade aktiebolag med endast 28 procents beskattning. När regeringen sökte en lösning på detta problem (prop.1997/98:157) mötte man motstånd i skatteutskott som ansåg att propositionen inte tog tillräcklig hänsyn till den så kallade likviditetspåfrestningen för företagaren om ombildningen genomfördes som en apportemission. Regeringens förslag att tvinga näringsidkaren att skjuta till belopp som motsvarade periodiseringsfonderna var enligt utskottet orimligt. Enligt Regeringsrätten (RÅ 2003 ref. 10) har därför samma problematik överlevt fast i mindre skala. Regeringen har därför återkommit med en proposition vars syfte är att täppa till det hål som man anser att behöll genom betänkande 1997/98:SkU30. Vi anser att det är av avgörande betydelse att svenskt näringsliv kan genomgå strukturella förändringar utan att skattehinder eller byråkratiska hinder uppstår. Detta rör i förlängningen den svenska välfärden. anser inte att man genom en företagsombildning ska kunna undvika beskattning som man en gång gjort sig skyldig till. Däremot anser att propositionen inte tar itu med det problem som identifierade . Regeringens föreliggande proposition tar inte hänsyn till de likviditetsproblem som helt säkert kan uppstå för den som önskar att ombilda sitt enskilda bolag till ett aktiebolag. Detta är inte acceptabelt eftersom vi anser att den typen av företagsombildningar behöver kunna ske. Näringslivets skattedelegation har i sitt remissvar över Fi2004/475 föreslagit att negativa belopp vid företagsomvandlingar ska kunna behandlas som kapitalvinst på aktierna det år då ombildningen sker och den beräknade skatten ska kunna betalas . ansluter sig till detta synsätt och anser att det skulle kunna hindra de likviditetsproblem som annars helt säkert uppstår och som hindrar företagsombildningar. bör därför uppdra åt regeringen att återkomma till med ett lagförslag i enlighet med detta synsätt.
mot · GR02T10 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidmakthålla och rusta järnvägsnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtid. Bra kommunikationer och bra infrastruktur är A och O för att skapa god tillväxt i alla delar av landet. Bra kommunikationer är avgörande för att orter och regioner utanför de stora städerna skall kunna vara intressanta som inflyttnings- och pendlingsorter med bra logistik. Det är avgörande att kunna skapa förutsättningar för att människor skall kunna pendla mellan god boendemiljö och spännande arbetsplatser eftersom det inte alltid finns förutsättningar att erbjuda båda dessa så viktiga livsbetingelser på samma plats. Därför är det glädjande att regeringen och dess samarbetspartier nu äntligen har förstått att bra vägar och järnvägar är en avgörande grund för tillväxt i hela landet och för att människor skall kunna bo och verka i alla delar av landet. Bra infrastruktur är grunden för ett decentraliserat samhälle avseende både service och arbetstillfällen. Men det som är oroande är att regeringen nu verkar lämna helt fritt att fördela anslagen mellan olika banklasser. VTI anför enligt propositionen att prioritering av åtgärder verkar vara baserad på en strävan att minska antalet funktionsstörningar och mängden förseningar i de delar av järnvägsnätet som har stora trafikmängder på bekostnad av dem som har små. Denna farhåga kan invånare i norra bekräfta. och bansträckan från till är ett sådant exempel en bana som har eftersatt underhåll och låg hastighet och därmed har svårt att konkurrera med bilen. Då det inte finns några ambitioner att höja standarden från sida innebär detta en medveten nedmontering av . Detta är oacceptabelt om trafikpolitikens mål om god miljö skall kunna uppnås och om moderna och miljövänliga transportmedel skall finns att tillgå i alla delar av landet. Vad som ovan anförts om prioriteringar för att vidmakthålla och rusta järnvägsnätet bör ges regeringen till känna. och har gjort gemensam sak i vad gäller utbyggnad av infrastrukturen i norra på ett mycket anmärkningsvärt sätt genom att koppla samman utbyggnaden av genom till norska gränsen med initiativ om att avveckla motsvarande parallellsträcka MunkedalStrömstad. Detta sker mitt i en avslutande planeringsprocess där dessa två infrastrukturer, vägen kontra järnvägen, ekonomiskt har ställts mot varandra på detta sätt med uppenbart syfte att skall avvecklas. Propositionen är otydlig avseende möjlighet att avveckla järnvägsbanor som t.ex. . Därför bör ett förtydligande om fortsatta drift klargöras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02T12 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av ett nytt yttre godsspår i västra . är ett vidsträckt men glest befolkat land, vilket gör att regeringen i sin planering av infrastrukturen måste ta hänsyn till de speciella villkor som ska gälla för varje region. När det i regeringens proposition 2003/04:95 om utökade planeringsramar för väg och järnvägsinvesteringar planeras för infrastrukturen för åren 20052015, är det viktigt att se till varje regions särskilda villkor och behov och hur dessa påverkar miljön och samhället i övrigt. Vi har som ambition att få ett mer miljövänligt transportsystem, och att transportera gods på järnväg är ur miljösynvinkel bättre än landsvägstransporter. Ur det perspektivet har ett utsatt läge, eftersom de flesta transporter som ska till och från går genom . I och med utvidgningen av EU kommer det att skapas en ännu större marknad för tunga godstransporter genom till . transporteras mycket gods i genom tätbefolkade samhällen. utökas persontransporterna och trängseln på spåren, vilket kan komma att bli ett hinder för utveckling och våra expansionsmöjligheter. Vi anser det helt nödvändigt att åtgärda detta genom att bygga ett nytt godsspår, bland annat av miljöskäl. Olyckor med farligt gods har ytterligare förstärkt argumenten för ett yttre godsspår. I vissa tätorter ligger bostadsbebyggelsen från järnvägen. De boende är hårt drabbade av buller och vibrationer och risken för olyckor skapar oro. 2005 räknar man med att det totalt ska transporteras farligt gods . Beträffande godstågstrafikens framtida utveckling är det vår övertygelse att den enda långsiktiga och hållbara utvecklingen för vår region är att skapa särskilda spår för denna trafik utanför våra tätorter. I skrivelsen finns tyvärr inte några planer för en framtida heltäckande lösning för utökning av godstransporter i och genom . Sammanfattningsvis anser vi således att det måste finnas med ett nytt yttre godsspår i västra . Av såväl säkerhets och miljöskäl som tillväxtskäl för och .