ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02L325 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av prisinformationslagen. Enligt prisinformationslagen skall priset på en vara framgå där varan är exponerad, exempelvis i ett skyltfönster. Såär inte fallet. När man går på en affärsgata , oavsett var i landet, är det allt mer sällan som en skyltad vara är försedd med en prisuppgift och inte sällan saknas prisuppgifter på samtliga varor i ett skyltfönster. Detta är naturligtvis till nackdel för konsumenten som då tvingas gå in i butiken för att få reda på vad varan kostar. Vilka skäl affärsinnehavaren har att inte sätta ut priset är inte känt, men man kan ana att det handlar om att få in kunden i affären. Prisinformationslagen är mycket tydlig i sitt regelverk, men det är också viktigt att berörda parter lever upp till det som lagstiftaren bestämt. Regeringen bör därför vidta åtgärder så att prisinformationslagen följs.
mot · GS02L326 · 2004-09-30 00:00:00 — Köp av egna aktier i onoterade företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om köp av egna aktier i onoterade företag. Motiv för vårt förslag Återköp av egna aktier skulle underlätta generationsskifte och andra utköp av delägare i mindre företag. Genom att det är aktiebolaget som köper aktierna så krävs det inte att det finns andra delägare som har möjlighet att köpa aktier för att lösa ut en delägare. Detta kan vara lämpligt i t.ex. familjeföretag där endast vissa i senare generationer är intresserade av att driva företaget vidare. föreslog regler för återköp av aktier för såväl publika som privata aktiebolag i betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22). Men förslaget har bara genomförts för noterade företag. Vid införandet valde regeringen att inte föreslå motsvarande regler för övriga aktiebolag på grund av de särskilda skattereglerna för fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, då dessa regler var under utredning (se prop. 1999/2000:34 s. 53). 3:12-utredningen lämnade sitt betänkande med förslag till skatteregler för köp av egna aktier i fåmansföretag . Något förslag att införa möjlighet att köpa egna aktier för onoterade företag finns dock inte med i lagrådsremissen Ny aktiebolagslag som kom . Som skäl anges att skattereglerna är föremål för överväganden inom . Förvärv av egna aktier även för onoterade företag skulle underlätta en omstrukturering av ägandet. Detta är viktigt för löntagarägda företag och familjeföretag där det kan uppstå situationer där en eller flera delägare vill avsluta sitt ägande utan att det finns någon utomstående köpare som är villig att köpa aktierna. Ett antal företag har ägare som går och väntar på reformen sedan lämnade sitt förslag. Det är företag där vissa ägare vill sälja sina aktier men där de som vill fortsätta att driva företaget inte har möjlighet att köpa ut dem. För onoterade företag finns det ingen större krets som är villig att köpa en liten minoritetspost i ett företag den inte tidigare äger någon andel i. Det är inte heller ovanligt i omvärlden att aktiebolag tillåts förvärva sina egna aktier, vilket finns beskrivet bl.a. i betänkande. Kommittén gav också förslag på vissa formregler till skydd för borgenärer, ägare m.fl. har problemen med generationsskiften uppmärksammats alltmer. Om inga åtgärder sätts in kan ca 90 000 arbetstillfällen försvinna. Vi anser därför att det inte går att vänta med denna lagändring.
mot · GS02L335 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av konkurslagstiftningen. Enligt gällande konkurslagstiftning kan konkursförvaltaren försälja fast egendom utan att den bjuds ut på den öppna marknaden. Konkursförvaltaren behöver endast ha bankens, dvs långivarens, godkännande för att gå vidare med underhandsförsäljning. Detta förfarande medför att andra fordringsägare inte har möjlighet att påverka utfallet av försäljningen. Andra negativa konsekvenser uppstår också, bland annat begränsas antalet spekulanter av att egendomen genom detta förfarande inte blir känd ute på marknaden. Detta bidrar till osäkerhet hos gäldenären att egendom i en konkurs blir rätt värderad. Av stor betydelse vore därför att fastighet ingående i en konkurs överlåts till fastighetsmäklare för försäljning påöppna marknaden. Detta ges regeringen tillkänna. En konkurs är en tragedi för dem som drabbats och särskilt påfrestande kan det bli vid en exekutiv försäljning av den drabbades bostad. Det är därför viktigt att försäljning av egendom genomförs på ett smidigt sätt men också sker opartiskt. Att förvaltaren på bästa sätt tillvaratar borgenärernas intressen kan ske genom att försäljningen överlåts till en fastighetsmäklare i syfte att erhålla bästa pris för egendomen. Enligt gällande lag krävs nu offentligt anbudsförfarande endast om den tilltänkte köparen är gäldenären eller någon till denne närstående person. Att egendom försäljs ute på den öppna marknaden via en fastighetsmäklare har flera fördelar. Bland annat ökar förutsättningarna för konkursboet att tillföras ett högre belopp för den försålda fastigheten. Det medför heller inte några extra kostnader att anlita en fastighetsmäklare eftersom även en konkursförvaltare erhåller ersättning för en egendomsförsäljning. Detta förfaringssätt ökar istället chanserna för den som är satt i konkurs att vid försäljning av egendom få ut ett högre pris och därmed i högre grad kunna betala sina skulder till fordringsägarna.
mot · GS02L340 · 2004-09-30 00:00:00 — Antalet kvinnor i privata bolagsstyrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att öka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser. har betraktats som ett föregångsland i jämställdhetsarbetet. Detta arbete har drivits under lång, och i viss mån gett resultat. I de politiska församlingarna har jämställdhetsarbetet fått gehör. Jämn könsfördelning när det gäller representation i regering, riksdag, kommuner och landsting har i stort blivit verklighet. När det gäller näringslivet kan vi dock inte ses som något föredöme för resten av världen. Där är det fortfarande illa ställt med jämställdheten. Män är fortfarande de som leder verksamheten och fungerar som chefer i betydligt större utsträckning än kvinnor. I bolagsstyrelser återfinns ofta män med likartad bakgrund. För att öka kompetensen i styrelserna är det nödvändigt att bredda kompetensen med människor som har olika bakgrund, erfarenheter och jämn könsfördelning. Det skulle med all sannolikhet såväl styrelser som bolagets verksamhet vinna på. Det grundläggande motivet för jämställdhetsarbetet är vikten av att slå vakt om principen om alla människors lika värde. Men det finns också ekonomiska argument: Det är lönsamt för både det enskilda företaget och samhället som helhet att så många människor som möjligt kommer ifråga för alla sorters arbeten. Företag och organisationer vinner mer acceptans i samhället och agerar bättre tillsammans med sin omgivning om sammansättningen av deras anställda speglar befolkningen i övrigt. En brett sammansatt arbetsorganisation av personer med olika bakgrunder och erfarenheter är i de flesta situationer mer kreativ och nydanande än en helt homogen organisation. "Klubben-för-inbördes-beundran" borde i stället för att välja varandra ta för sig av all den kompetens som marknaden erbjuder. Om kvinnor med förvärvsbakgrund också, exempelvis från handeln, servicesektorn eller barnomsorgen, fick möjlighet att träda in i bolagens styrelser skulle det innebära stora kompetensvinster för bolagen - och - stora vinster för jämställdhetens . Tyvärr finns det ingenting som talar för att jämställdhet kommer av sig själv. Det är skillnader i löner mellan kvinnor och män exempel på. påstods att kvinnorna inte hade samma utbildning som män och därför var lönerna olika. har ofta kvinnor högre utbildning men tjänar trots det mindre än männen. Inte är det väl sådana föråldrade tankegångar som att kvinnor med utbildning och erfarenhet också ska ta hand om hem och familj som gör att de inte kommer in i styrelserummen? Kampen om ett jämställt samhälle måste hållas vid liv. går det att skapa förutsättningar för att kvinnor ska kunna utveckla yrkesliv med barn och familj. Det är bedrövligt att vi efter många års jämställdhetsarbete ännu inte nått fram till bättre fördelning mellan kvinnor och män i de privata styrelserummen - trots - att kvinnor ofta har högre utbildning och bredare erfarenheter. Det behövs åtgärder!
mot · GS02L342 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över arvodena för borgerliga vigselförrättare. Inte har ersättningen för borgerliga vigselförättare setts över. får en borgerlig vigselförrättare per förrättning och det ska täcka upp för förlorad arbetsinkomst. Det utgår heller inte någon reseersättning eller kompensation för andra eventuella kringkostnader. Vad ingår då i arbetsuppgifterna. Vid en borgerlig vigsel ska bland annat förättaren planera vigselprogrammet med brudparet, efter vigseln ska vigselförättaren skriva ut vigselbevis och skicka in intyg till den lokala skattemyndigheten. Allt detta sammantaget gör att ersättningen per vigsel - - inte på långa vägar är en skälig ersättning för detta viktiga arbete. Borgerlig vigsel är en minst lika viktig och tidskrävande uppgift som en vigsel i kyrkan. i vårt mångkulturella samhälle med många trosriktningar och många olika former av vigslar, som allt fler väljer att gå ur , är det viktigt att de borgerliga vigselförrättarna får en skälig ersättning som motsvarar uppgiftens seriositet.
mot · GS02L346 · 2004-09-24 00:00:00 — Rimligare villkor för trafikskadade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs ombehovet av en översyn av den lagstiftning som reglerar trafikskador. Antalet anmälda trafikskador har ökar dramatiskt. anmäldes ca 22 000 skadade. hade antalet anmälda skadade fördubblats och anmäldes ca 47 000. Antalet dödade har däremot minskat något . Dessutom ar det skett en ökning av mer diffusa skador som whiplash, som inte medför en hög invaliditetsgrad i traditionell bemärkelse, men som av allt att döma får stora psykosociala och fysiska konsekvenser. Dessa skador brukar bli långdragna. Den årliga kostnaden för antalet anmälda skador beräknades uppgå till (2003:1). Det finns allvarlig kritik mot hur försäkringsbolagen beter sig mot de människor som råkar ut för trafikskador. Det handlar om hur de blir bemötta, långa handläggningstider, bolagens medicinska rådgivare och ombudskostnader. Drabbade känner sig ifrågasatta. Försäkringsbolaget anses inte vinnlägga sig om den skadades förtroende. Trafikskadade kan ha svårt att komma till tals med skaderegleraren och förstår därför inte skaderegleringsprocessen. Särskilt utsatta är personer med låg utbildning. Bolagen beaktar inte i tillräcklig grad de sociala och ekonomiska problem som kan uppstå, t.ex. för den drabbades familj. Försäkringsbolagen får kritik för sitt okänsliga sätt att bemöta skadade. Kritik riktas också mot de långa handläggningstiderna i skadehanteringen. Den skadade vet inte när hans eller hennes skadeärende blir avslutat, vilket gör den skadade orolig och passiv. Bolagens medicinska rådgivare får kritik. Det kan vara svårt att förstå att bolagets ställningstagande inte i alla delar grundar sig på den behandlade läkarens slutsatser. Det är också svårt att förstå att den som inte träffat den skadade gör en avgörande bedömning. Ett problem vid sidan om själva skaderegleringen är kostnaderna för de ombud som under skaderegleringen kan tillåtas i vissa ärenden och för vilka den trafikskadade under vissa omständigheter kan bli ersättningsskyldig. Dessa kostnader kan av den skadade upplevas som orättvisa. Med tanke på den kritik som enskilda trafikskadade och trafikskadades organisationer riktar mot den nuvarande lagstiftningen som reglerar trafikskador är det nödvändigt att en översyn görs av regelverket. Särskilt bör då beaktas En skärpning av konsumentförsäkringslagen (1980:38) som framhåller att försäkringsbolagen måste utreda en skada skyndsamt och med den drabbades intressen tillgodosedda. Här måste en tidsram sättas. Försäkringsbolagens medicinska rådgivares ställning. Dessa läkare står inte under tillsyn. Så bör bli fallet. Ändrade former för överprövning av försäkringsbolagens beslut i trafikskadeärenden genom att en reklamationsnämnd inrättas.
mot · GS02L347 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att snabbt utreda ett alternativt system för rese- garantier. En ny och förstärkt resegaranti infördes . Resegarantin innebär att företag som arrangerar och säljer paketresor måste ställa ekonomisk säkerhet hos kammarkollegium. En välkommen förbättring av villkoren för resekonsumenterna kom därmed till stånd. Men systemet med resegarantin kan inte betraktas om tillfredsställande med tanke på de svenska småföretagare som är arrangörer av inhemsk turism. Dessa drabbas orättvist eftersom de måste få fram orimligt stora belopp, ofta genom lån, för att finansiera säkerheten hos bankerna. Detta är ett allvarligt hot mot turistnäringen. Det gäller inte minst de gotländska turistföretagen. Men också fjällturismen drabbas. Ett alternativt system för resegarantier måste snabbt utredas. Utgångspunkten kan vara den särskilda fondlösning som förekommer i flera nationella resegarantisystem. Alla aspekter förbundna med en EU-harmonisering av garantier bör också tas upp.
mot · GS02L348 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förtydligande i försäkringsavtalslagen. Försäkringsavtalslagen innehåller ett lagrum (29 §) om preskription, enligt vilken den som vill bevaka fordringsrätter på grund av försäkringsavtal skall i laga ordning anhängiggöra sin talan från det han fick kännedom om att fordringen kunde göras gällande samt i varje fall från det detta tidigast kunnat ske. Rättsläget är synnerligen oklart när det gäller den tidpunkt från vilken preskriptionstiden skall börja räknas. Detta är så mycket mer fatalt som preskriptionstiden inte bryts genom ett enkelt krav hos försäkringsbolaget när det bestrider ansvar utan försäkringstagaren i ett sådant fall är tvungen att väcka talan mot bolaget genom stämning. Denna oklarhet, som kan leda till onödiga svårigheter för försäkringstagarna, bör undanröjas.
mot · GS02L352 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för förändringar vad gäller administration av trafikförsäkringen samt ökat skydd för trafikanter. Trafikförsäkringen är en förutsättningen för att ett fordon ska få framföras på allmän väg. I många sammanhang ses denna försäkring som ett föredöme genom sitt obligatorium. Men trots att försäkringen är obligatorisk hade cirka 74 000 ärenden gått till kronofogden för handläggning och delgivning. Detta innebär också med stor säkerhet att ett stort antal oförsäkrade fordon framförs på allmän väg och därigenom utgör en fara för inte minst medtrafikanter. Samhället har således ett obligatorium med en försäkring som skall handläggas genom i detta fall (). Men i väldigt stor utsträckning tvingas i stället kronofogdemyndigheten stå för handläggningen. Det blir ett såväl betungande som ett onödigt administrativt arbete både för TFF som ska göra ansökningar om betalningsföreläggande för obetalda försäkringar och för kronofogdemyndigheten som ska behandla dessa. Dessutom torde TFF:s ansökningar om betalningsföreläggande kosta samhället åtskilligt. Regeringen bör därför verka för att en förändring kommer till stånd för att minska administrationen samt för att öka skyddet för trafikanter.
mot · GS02L356 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om god man. Enligt 11 kap. 4 § föreskrivs att om någon på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person, skall rätten, om det behövs, besluta att anordna godmanskap för honom eller henne. Ett sådant beslut får inte meddelas utan samtycke av den för vilken godmanskap skall anordnas, om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas. Vidare står i lagen att till god man eller förvaltare skall utses en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna. Skall en god man förordnas att bevaka en underårigs eller bortavarandes rätt i dödsbo och har den avlidne gett till känna vem den avlidne önskar till god man, skall denna person förordnas, om han eller hon inte är olämplig. Uppdrag som god man är ofta inriktat på att helt enkelt praktiskt hjälpa individen i vardagen med t.ex. ekonomiska spörsmål. Många av de som utses till god man har det som sitt intresse och får också anses vara lämpliga för det. Det är ibland svårt att rekrytera till uppdrag som god man. Utbildning och vägledning för dem med uppdrag som god man är högst varierande. God man som funktion fungerar nog tillfredsställande då det gäller att förvalta egendom och sörja för individen i den praktiska vardagen ekonomiskt. Dock fungerar godmanskap enligt min bedömning dåligt dååtagandet handlar om att vara behjälplig då person t.ex. är senildement eller lider av en psykisk störning. Det kan vara uppgifter som rör ställningstagande till olika behandlingar vid sjukdom eller vara behjälplig vid rättstvister eller liknande. En god man har oftast inte den beredskapen och kan inte alltid förväntas ha den. Detta medför att individen inte alltid får det stöd som han eller hon skulle behöva. Därför bör övervägas att införa annat stöd än funktionen god man för att kunna bistå personer med det stöd som kan behövas utöver s.k. ekonomisk hjälp. Alternativet är att utveckla och förändra funktionen god man så att godmanskap bättre kan fylla den funktion som individers behov medför.
mot · GS02L364 · 2004-09-29 00:00:00 — Barns rätt till stöd och hjälp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Det är ur ett barnperspektiv djupt otillfredsställande att så som den är utformad ger förälder rätt att motsätta sig att barn med behov av stöd och hjälp får delta i behandling där sådan hjälp kan ges. Som exempel kan det vara fråga om barn som tvingats bevittna våld eller andra kränkningar inom familjen. Det kan också vara barn som lever med föräldrar som är missbrukare eller psykiskt sjuka. Förälders rätt att inskränka barnets rätt till hjälp och stöd bör undanröjas. bör därför ändras så att förälder inte ges rätt att neka barn sådan hjälp.
mot · GS02L365 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om slopande av partnerskapslagen och införande av en könsneutral äktenskapslag. Enligt principen om rätten till likabehandling är det nu dags att avskaffa lagen om partnerskap. Staten ska verka mot diskriminering, homosexuella relationer ska inte behandlas på annat sätt eller värderas annorlunda än heterosexuella relationer. För att åstadkomma ett samhälle fritt från diskriminering på grund av sexuell läggning har en rad åtgärder vidtagits. Diskrimineringslagstiftningen har utvidgats och förbättrats. En särskild myndighet, Homo, har inrättats med uppdrag att arbeta mot homofobi och att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte skall förekomma på några områden av det svenska samhällslivet. Med diskriminering på grund av sexuell läggning menas orättvis eller kränkande behandling som har samband med en persons homo-, bi- eller heterosexualitet. Den sista kvarvarande särlagstiftning som ännu lever kvar är partnerskapslagstiftningen och frågan om lesbiska kvinnors rätt till insemination på samma villkor som heterosexuella kvinnors. Den senare frågan är under beredning medan det ännu inte finns något pågående arbete för att slopa partnerskapslagen och för ett införande av en könsneutral äktenskapslagstiftning. Det är viktigt att sådant arbete nu påbörjas, därför bör regeringen ges i uppdrag att förbereda och därefter presentera förslag till en könsneutral äktenskapslagstiftning.
mot · GS02L377 · 2004-09-22 00:00:00 — Juridiskt ombud till barn i vårdnadstvister tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn i vårdnadstvister får ett juridiskt ombud som fungerar som en stödperson och som har till uppgift att företräda barnets intresse. I vårdnadstvister ska barnets bästa alltid komma först. Det är alltså inte föräldrarnas intresse som ska bestämma utfallet i tvisten. Detta är fastslaget i lag. Trots denna bestämmelse finns det ingen som företräder barnet i rätten. Däremot har föräldrarna varsin försvarsadvokat som ofta kämpar med näbbar och klor för sin klitents intressen. Mitt i denna dragkamp finns barnet, utan juridisk företrädare. Det är dags att även barnet får en företädare som har till uppgift att försöka bedöma barnets intresse i konflikten, ett juridiskt ombud som fungerar som en stödperson och som har till uppgift att företräda barnets intresse. Detta "barnombud" bör få i uppdrag att på ett allsidigt sätt samla in information och synpunkter på vad som ligger i barnets intresse. Exempelvis kan ombudet vända sig till barnets förskola, skola, barnhälsovård, släktingar m.fl. för att få en bättre bild av barnets situation och intresse. Vid behov kan detta ombud också låta barnet träffa läkare, psykolog eller annan expert för att få ett utlåtande. Barnombudet blir i bästa fall även ett känslomässigt stöd för barnet under den ofta jobbiga och utdragna processen.
mot · GS02L378 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagförändringar för att förhindra att föräldrar skuldsätter sina barn. Enligt kan föräldrar inte skuldsätta sina barn utan överförmyndarens samtycke. Överförmyndaren ska tillse att föräldrarna tar hand om barns egendom och är mycket restriktiv med att godkänna att barn skuldsätts. Denna lagreglering är emellertid i praktiken otillräcklig. Ett stort antal barn har skulder som kommer från avtal som föräldrarna har samtyckt till eller från avtal om skuldsättning som överförmyndaren inte har godkänt. Det kan exempelvis handla om obetalda skolkataloger, skolluncher eller prenumerationer där målsman har skrivit under beställningen som skett i barnets namn. Det finns åtskilliga barn som på sin artonårsdag upptäcker dessa skulder och de konsekvenser de medför i form av betalningsanmärkningar och inkassokrav. För att komma tillrätta med denna typ av skuldsättning av barn bör regeringen överväga lämpliga förändringar av lagstiftningen. Det behövs också en grundlig översyn av när en förälder ska anses vara ansvarig för skulden och i vilka fall det är korrekt att skulden överhuvudtaget står i barnets namn.
mot · GS02L380 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumenttjänstlagen. Ett stort antal tjänster som många konsumenter köper omfattas inte formellt av KtjL. Det gäller t.ex. behandling av person, skötsel och behandling av djur, undervisning, rådgivnings- och provningsverksamhet (konsulttjänster av teknisk, ekonomisk och juridisk natur) samt nyttigheter såsom el, vatten, gas, telefon och Internet. KtjL borde ses över för att bestämma om det krävs en breddning av tillämpningsområdet. Det är viktigt att konsumenter har samma skydd när de köper en tjänst som när de köper en vara. Även om det finns sektorslagstiftning så skulle det kanske behövas en lagstiftning som fyller de luckor som finns mellan olika sektorer. Målsättningen för en sådan översyn bör vara att konsumenterna utan tvekan ska kunna vara tydligt informerade om vilka rättigheter de har och kunna hävda dessa även på tjänsteområdet. Man bör se över möjligheten att införa en tillgänglighetsparagraf i KtjL. Tjänster skulle utformas på ett för alla tillgängligt sätt, och om en tjänst uppenbarligen är utformad så att den diskriminerar vissa användare så borde det betraktas som ett "fel i tjänsten", och då borde de möjligheter som lagen ger till påföljder tillämpas. Konsumenten bör alltid kunna kräva att felet avhjälps.