ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02U314 · 2004-10-05 00:00:00 — Denna överenskommelse fastslår att är militärt alliansfritt och att neutralitetsoptionen är relevant. Med neutralitet menas att enligt folkrättens regler kunnat ställa sig utanför pågående krig genom att inte ta sida för endera konfliktparten. Till skillnad mot och neutralitet så var inte tvingande genom lag. Den svenska neutraliteten var frivilligt antagen och kunde därför, rent formellt sett, överges när som helst. Det finns inget reellt konfliktläge inför vilket kan förklara sig neutralt. Vårt land kan exempelvis inte vara neutralt om ett annat EU-land anfalls. Vi kan inte heller vara neutrala inför terrorism. Terrorister bryr sig inte om neutralitet. För övrigt går neutraliteten helt emot kristdemokratins ideologi. Det går helt enkelt inte att vara neutral inför kränkningar av människans medfödda värde och rättigheter. Med militär alliansfrihet menas att i fred inte ingår ömsesidiga försvarsförpliktelser. Säkerhetspolitiska förändringar, nya hot och konflikttyper illustrerar dock behovet av konfliktlösning i stor skala och ökat säkerhetspolitiskt samarbete. Den svenska säkerhetspolitikens övergripande mål är att bidra till fred, frihet och säkerhet för alla människor i samhället och att solidariskt bidra till fredlig utveckling i omvärlden. Den svenska säkerhetspolitikens samtliga mål, medel och strategier skall genomsyras av respekten för och främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter. Det globala målet med alla staters säkerhetssträvanden måste vara att bidra till en säkerhetsgemenskap byggd på främst fredlig konfliktlösning. Härav följer att internationell samverkan är av fundamental betydelse. Svensk säkerhetspolitik skall utformas i ett brett perspektiv som omfattar diplomati, ekonomiskt bistånd, räddningsinsatser och militärt stöd samt byggas på en grund av kollektiv samverkan med våra grannländer, FN, EU och Nato för att säkra fred, stabilitet och säkerhet. Skånberg (kd)
mot · GS02U318 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att ordet "massmordsbombare" används i stället för "självmordsbombare", nationellt och internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i manifestera mot de barbariska terrorhandlingarna i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU och FN skall arbeta för starka manifestationer mot de barbariska terrorhandlingarna i världen. Ordet "självmordsbombare" används nu regelmässigt för att beteckna överlagda massmord på vanliga, civila, oskyldiga människor i allt fler länder. Terroristerna uppsöker och attackerar barn, kvinnor och män i så stora samlingar som möjligt. Det är från alla synpunkter fullständigt förkastligt att attackera civilbefolkning var det än sker, med död och lemlästning av oskyldiga som följd. Det finns inget försvar för detta. Ordet "självmordsbombare" lyfter framför allt fram det faktum att denne/denna "offrar" sitt eget liv. Den fruktansvärda terrorattacken kan med samma terminologi betecknas som en "självmordsbombning". En parallell vore om ordet "våldtäktsman" skulle ersättas med "lustangripare", dvs. om fokus sattes på angriparens motiv istället för på offrets skändning. Detta ger självfallet inte rätt fokus, utan fokus borde vara på de fruktansvärda dåden och alla de oskyldiga människor som får sätta livet till. Därför skulle "massmördare" eller "massmordsbombare" vara en mer korrekt benämning. Rubriker i fet stil och val av ord sänder signaler till oss alla, och vi anser att ordet "självmordsbombare" sänder helt fel signaler, vilket gagnar dem som vill glorifiera de terrormord som sker, och riskerar att förleda dem som kan tänkas handla så. Istället borde det oerhört brutala mördandet av så många oskyldiga människor som möjligt, vilket ju är syftet, vara det som samlingsordet betecknar. Ett mer lämpat ord vore t ex "massmordsbombare". Det är oerhört viktigt för rättssamhället att fördöma grymma brott och kalla dem vid deras rätta namn, och därför bör både riksdag och regering vinnlägga sig om detta i sina egna ordval samt arbeta för att detta sprider sig. I denna grymma galna värld där nu massmördare/massmordsbombare härjar på bussar och torg, och fruktansvärt nog även i skolor, är det mycket viktigt att massivt manifestera avskyn mot det oerhörda som sker. Detta inbegriper även blodiga kidnappningar och grymma avrättningar av offren. Därför bör regeringen initiera manifestationer över hela , där vi alla kan säga ifrån om detta och skicka så starka och tydliga signaler som möjligt till världen och till de vilseledda människor som ägnar sig åt detta. Regeringen bör också starkare arbeta i EU och FN och liknande forum för starka manifestationer världen över mot det barbari som verkar sprida sig. Så här får det inte fortsätta! Vi måste reagera och säga ifrån! Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02U325 · 2004-10-05 00:00:00 — föreslår besluta att ge regeringen till känna att förutsättningarna för att utse MR-attachéer bör utredas. Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligheter för mänskliga rättigheter är bevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. föreslår besluta att ge regeringen till känna att förutsättningarna för att utse miljöattachéer bör utredas. 11.4Integrering med handels- och exportfrämjande verksamhet genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ett liknande sätt anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Med många länder och regioner är den dominerande verksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, och utrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenska handels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellan ambassader utomlands och till exempel olika handelskammare och exportråd. Vi anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik, bör ses över, framför allt i ekonomiskt starka nationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökad utsträckning bör samordnas. Skånberg (kd)
mot · GS02U341 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att uppmärksamma MR-situationen i . röstade fram en resolution riktad mot regimen i , i vilken man deklarerade sin djupa oro över fortsatta avrättningar, användandet av tortyr, förtryck mot kvinnor och religiösa minoriteter, samt terror mot oppositionsmedlemmar i utlandet. har den iranska regimen fördömts otaliga gånger av olika FN-organ för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Men har erfarenheterna visat att man måste agera kraftfullt och resolut för att kunna bromsa förtrycket och "exporten" av mullornas terrorism till andra länder. Regeringen i missbrukar uppenbarligen den tystnad och förlamning som världen visar, eftersom de grova kränkningarna av fortsätter. registrerade Amnesty 113 avrättningar, det verkliga antalet är dock troligen betydligt fler. Mycket tyder på att det skett en ökning i användandet av dödsstraffet i den iranska delen av . har Amnesty registrerat 108 avrättningar, men även här är det troligt att det verkliga antalet är betydligt fler. Amnesty redovisar endast de fall där det är absolut säkerställt att en avrättning ägt rum. Metoder som använts vid avrättning är varierande, men bland annat offentliga hängningar och stening förekommer. är ett av få länder som fortfarande använder sig av den äldre formen av hängning, vilket innebär att fången kvävs till döds genom långsam strypning. har den egna befolkningen i kraftfullt protesterat mot regimen och tusentals studenter har blivit arresterade och fängslade. Under tid som president har 1700 personer avrättats, 25 personer har dömts till stening, 17 av dem kvinnor. kom regimen i undan ett fördömande, och situationen förvärrades. Regimen i är i kris, den ekonomiska och sociala situationen i landet har nått katastrofala gränser. är medlem av FN. Det är viktigt att på nytt med kraft protesterar mot att inte följer sina åtaganden om att respektera om mänskliga rättigheter och erkännandet av etniska minoriteter. Det är viktigt att aktivt verkar för ett nytt fördömande av kränkningar av mänskliga rättigheter i genom att ny resolution framläggs i .
mot · GS02U4 · 2004-10-03 00:00:00 — med anledning av skr. 2004/05:4 politik för global utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förtydligande av rollen för samordningsfunktionen på UD. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problem- och konsekvensanalyser av politikområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall kunna gå att följa vilka vägval regeringen gör och vilken betydelse fattigdoms- och rättighetsperspektivet har för regeringens beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förbättrad redovisning av politik för global utveckling. Den svenska beslutade om en ny politik för global utveckling. Alla politikområden skall bidra till det övergripande målet: att bidra till en rättvis global utveckling. skall politiken dra åt samma håll - en samstämmig politik. Två perspektiv skall prägla politiken: Det första är de fattiga individernas perspektiv på utveckling. De fattigas behov, intressen och förutsättningar skall vara utgångspunkt i strävandena för en rättvis och hållbar utveckling. Det andra perspektivet är rättighetsperspektivet. De mänskliga rättigheterna skall utgöra grund för de åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. I ett särskilt tillkännagivande underströk behovet av att det klargörs var samordningsansvaret för politiken skall ligga och att det säkerställs att uppkomna målkonflikter hanteras på ett systematiskt och transparant sätt så att de uppsatta målen verkligen blir de mål som prioriteras. Det som behövs är en "sammanhållande, samordnande och pådrivande funktion". Mandat för samordningsfunktionen på UD är oklart. Har denna funktion mandat att vara pådrivande i att driva politiken framåt? Samordningsfunktionens roll bör förtydligas. Vad som ovan anförts om ett förtydligande av rollen för samordningsfunktionen på UD bör ges regeringen tillkänna. underströk behovet av "inventeringar" av problem- och konsekvensanalyser av olika politikerområden. Regeringen bör tydligare klargöra vilka mål man har för olika politikområden - vilka problem man vill lösa. Detta är grundläggande för att det skall gå att mäta vilket genomslaget för den nya politiken är. Vad som ovan anförts om problem- och konsekvensanalyser av politikområden bör ges regeringen tillkänna. För att kunna följa regeringens hantering av målkonflikter är det nödvändigt att det införs krav på konsekvensanalyser där just fattigdoms- och rättighetsperspektivet skall vara tongivande. Det skall kunna gå att följa vilka vägval regeringen gör och vilken betydelse fattigdoms och rättighetsperspektivet har för regeringens beslut. Detta bör ges regeringen tillkänna. Regeringen bör till nästa års redovisning av politik för global utveckling komma med en förbättrad redovisning i enlighet med det ovannämnda. Vad som ovan anförts om en förbättrad redovisning av politik för global utveckling bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ub2 · 2004-10-13 00:00:00 — Detta handlar antingen om en hemarbetande förälder på heltid eller två föräldrar som delar på omsorgen om barnet genom att de till exempel deltidsarbetar eller skiftarbetar. Dessa familjer får alltså inget ekonomiska stöd för omsorgen om barnen. anser att detta är orimligt. Föräldrar som själva vill ta hand om sina barn på hel- eller deltid utöver vad föräldrapenningen tillåter ska kunna få ekonomiskt stöd för detta. Vi vill därför införa 300 så kallade barndagar som tar vid där föräldraförsäkringen slutar och som kan tas ut flexibelt efter föräldrarnas önskemål. Dessutom vill vi införa en skyldighet för kommunerna att ge ekonomisk kompensation till de familjer som inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Vi har avsatt för detta i vårt budgetalternativ. Vi utvecklar vår politik på detta område i motion 2004/05:Sf363 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. En av de kristdemokratiska utgångspunkterna för barnomsorgen är valfrihet. Alla föräldrar ska kunna välja den omsorgsform som de anser vara bäst för just deras barn. För att åstadkomma reell valfrihet krävs också att det finns olika alternativ att välja mellan. För förskolornas del handlar det om olika pedagogisk inriktning och olika huvudmän. För att stimulera mångfalden införde den borgerliga regeringen en etableringsfrihet för förskolor. En frihet som den socialdemokratiska regeringen tog bort när den kom till makten . Vi vill återinföra etableringsfriheten. Alla förskolor som uppfyller i lag fastställda villkor skall få tillstånd för sin verksamhet och ekonomiskt stöd från kommunen. Socialdemokraternas barnomsorgspolitik missgynnar de fristående förskolorna. Det handlar om personalkooperativ, föräldrakooperativ och helt fristående förskolor. Dessa har ofta en speciell pedagogisk inriktning, till exempel , Reggio eller Frenet-pedagogik, vilket skapar alternativ till och kompletterar den traditionella förskolan. I och med maxtaxans införande har handlingsutrymmet beskurits bland annat för de förskolor som tidigare konkurrerat med ett lägre pris. Ytterligare en dimension i debatten om de fristående förskolornas villkor som ofta glöms bort är att kommunala förskolor kan gå minus och kommunen täcker underskottet. Det innebär alltså att kommunala förskolor i verkligheten får betydligt mer pengar än de fristående. De fristående förskolorna är inte ett hot utan en tillgång. De måste därför få goda villkor att utveckla sin verksamhet. svarar för tillsyn när det gäller förskolor och förskoleklasser i regi samt förskoleklasser i fristående skolor. När det gäller fristående förskolor är det däremot kommunen som har tillsynsansvar. påpekade redan då beslutet fattades att detta är upplagt för problem. Vi anser att , inte kommunerna, ska ha tillsynsansvar för de fristående förskolorna. Dels för att garantera likvärdighet oberoende av driftsform. Dels för att det föreligger en konkurrenssituation mellan kommuner och fristående anordnare av förskoleverksamhet.
mot · GS02Ub305 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medicinsk fotvård. Små fotsår kan hos bland annat diabetespatienter leda till svåra komplikationer. Förutom ett långvarigt lidande kan detta i värsta fall också innebära att amputation blir nödvändig. Över 1 400 diabetiker tvingas amputera ett ben eller en fot. Ökad satsning på förebyggande fotvård skulle kunna minska denna siffra kraftigt. Det finns behov av en högskoleutbildning i medicinsk fotvård. Den typen av utbildningar är eftersatta i i jämförelse med andra länder. Det kan leda till att många människor riskerar att i ett tidigt skede inte behandlas med rätt kompetens. Avsaknaden av medicinsk fotvård innebär dessutom onödigt lidande som andra vårdresurser ändå kan bli ansträngda. Mot bakgrund av detta är det nödvändigt att regeringen kartlägger behovet av utbildningsinsatser för att öka kunskapen i medicinsk fotvård. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub308 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Invandrarakademin vid skall prioriteras vid anslagsgivande till landets högskolor. har lång erfarenhet av praktisk integration av människor från andra länder. under första delen av växte procentuellt mest i . Orsaken var en textil- och konfektionsindustri som koncentrerades till och . och framåt var arbetskraftsinvandring en viktig faktor för denna industris framväxt. kom man från , , och och integrationen i det svenska arbetslivet var direkt och omedelbar. Såär det ju inte , och där kommer Invandrarakademin vid in med intressant nytänkande. Tanken med akademin är att ge invandrare med akademisk bakgrund en ny miljö, som inspirerar och aktiverar i högre grad än de traditionella med komvux och sfi, där syftet är att ge studenterna ökat självförtroende och en väg in i arbetslivet och ge och oss alla tillgång till den stora kunskap och kompetens som finns hos dessa invandrare. Om kunskaperna i svenska brister kan det finnas kunskaper i engelska som gör att man kan finna en väg för den enskilde tillbaka till hennes eller hans kärnkompetens, men också en väg till bättre kunskaper i svenska. Det som saknas för att göra Invandrarakademin ännu mer framgångsrik är pengar. Det har sagts att kan fortsätta verksamheten genom sitt grundutbildningsanslag. Problemet är att med sitt höga söktryck har för många studenter och lärare i förhållande till sitt grundutbildningsanslag. Man måste förmodligen minska sin verksamhet, och dåär risken stor att Invandrarakademin får stryka på foten. Invandrarakademin har studenter med vitt skilda bakgrunder. Det finns bland annat ingenjörer, ekonomer, lärare, kartografer och en doktor i bioteknik. All denna kunskap och kompetens är ju något som vi så innerligt väl behöver i . Studenterna vid Invandrarakademin representerar 36 olika länder i alla världsdelar och av de till antagna 54 studenterna var 26 kvinnor och 28 män. har vi en möjlighet att på ett strukturerat sätt ta tillvara det som dessa människor har att ge vårt samhälle - en annan, djupare typ av spetskompetens som är så viktig i vårt mångkulturella samhälle. Det kan ju inte vara speciellt klokt att inte ta tillvara den möjligheten. Flera av dem som har gått på Invandrarakademin har arbete och söktrycket inför starten av utbildningarna har varit högt. Vi har historiskt varit dåliga på att ta till vara den kunskap och kompetens som invandrare har. När man undersökte hur många av de invandrare som bodde och verkade i som hade examen från sina hemländer i legitimationsyrken upptäckte man att det fanns 75-80 läkare som inte arbetade som läkare. De hade arbeten som föga anknöt till deras ursprungliga yrken. Någon körde taxi och flera arbetade i restaurangbranschen.
mot · GS02Ub314 · 2004-10-01 00:00:00 — Kompetens hos lärare på högskolorna begär att regeringen återkommer till med förslag på en förbättrad grund- och vidareutbildning i pedagogik för universitets- och högskolelärare. Antalet platser på universitet och högskolor har ökat mycket kraftigt . Det har varit mycket positivt för de orter och regioner som fått fler platser och för rekryteringen av studenter. Inte minst har antalet studenter från studieovana miljöer vuxit. Behovet av högre utbildning kommer att öka och dåär det en framgångsfaktor för många regioner att ha ett universitet eller en högskola. I högskolevärlden har inte pedagogisk kompetens och förmåga att undervisa varit meriterande när man sökt tjänster. Det har inneburit att människor med stora akademiska meriter men utan att vara särskilt duktiga pedagoger och ofta utan pedagogisk utbildning fått tjänster vid universitet och högskolor. Detta har lett till att undervisningen i olika ämnen inte hållit den kvalitet som kan krävas av en kvalificerad utbildningsanordnare. I uppmärksammades detta problem och man föreslog att ytterligare resurser borde satsas på en förbättrad pedagogisk utbildning av universitets- och högskolelärare. Uppenbarligen har detta inte uppmärksammats tillräckligt av regeringen utan det förekommer på många ställen lärare som inte klarar av den pedagogiska delen av sin lärargärning. För redan verksamma lärare är det nödvändigt med kontinuerlig vidareutbildning i både ämnesinnehållet och pedagogiken. En satsning på denna sektor är nödvändig för att det inte ska bli bakslag i rekryteringen genom att studenter blir missnöjda med utbildningen och hoppar av för att den inte leder till det resultat man väntat sig. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag om en förbättrad grund- och vidareutbildning i pedagogik för universitets- och högskolelärare.
mot · GS02Ub320 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha rätten att utfärda masterexamen. är en forskande högskola och har ambitionen att vara det även . För att kunna utveckla och expandera den forskning som finns måste de dock få de nödvändiga förutsättningarna. I utbildning i utveckling - Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2) föreslår man att den nuvarande magisterexamen avskaffas och ersätts med en masterexamen som kan utfärdas med en omfattning av 40 eller 80 poäng. I rapporten föreslås vidare att de lärosäten som inte har det vetenskapsområde inom vilket de avser att utfärda masterexamen, kommer att behöva prövas för examensrätt för masterexamen om 80 poäng hos . De lärosäten som har generell rätt att utfärda magisterexamen bör, enligt rapporten, ges rätt att utfärda masterexamen med en omfattning om 40 poäng. Vi anser att skall ges rätten att utfärda masterexamen med en omfattning om 80 poäng. Rätten att utfärda masterexamen skall kopplas till dagens magisterrättigheter och att den utvärderas ämnesvis i sexåriga cykel. Vi anser att rätten att utfärda masterexamen blir ett mycket viktigt instrument för högskolorna när det gäller att utveckla egna profilerade vetenskapsområden (eller motsvarande). Om högskolor utan examinationsrätt för doktorsutbildning inte ges rätt att bedriva en fullständig masterutbildning, ökar risken för att vi skapar A- och B-högskolor. Att ge en högskola utan examinationsrätt för doktorer rätt att bedriva fullständig masterutbildning blir extra viktigt i de fall en högskola byggt upp erkänt starka och profilerade forskningsmiljöer. Utan fullständig masterutbildning kommer sådana starka miljöer med största sannolikhet att utarmas. har till exempel profilerat sig mot det informationstekniska området. genomförda utvärdering i ämnet informatik visar att denna forskarutbildningsmiljö tillhör de absolut bästa i landet. Vi anser därmed att regeringen inte bör besluta i enlighet med när det gäller rätten att utfärda den nya masterexamen om 80 poäng.
mot · GS02Ub322 · 2004-10-01 00:00:00 — Vi anser att det vore olyckligt att nu ändra benämningen, eftersom det föreslagna uttrycket lätt kan förväxlas med privata skolor. Detta vore missvisande, eftersom de fristående liksom de kommunala skolorna är offentligt finansierade och öppna för alla. 8Lika villkor för att bedriva fritidsverksamhet nyttjar i stort sett alla den kommunala skolbarnomsorgen. För de allra flesta är det både praktiskt och tryggt att fritidsverksamheten samverkar med och finns i anslutning till skolan. Vi vill värna om att fristående skolor på lika villkor som kommunala skolor skall ha rätt att erbjuda och få ersättning för fritidsverksamhet. Fristående skolor skall dock inte vara skyldiga att erbjuda fritidsverksamhet. (2004), Attityder till skolan 2003. (2003), lägesbedömning 2003, Rapport 238. Se t.ex. , , och (2003), Education, equality and efficiency - An analysis of Swedish school reforms during the 1990s, Report 2004:1, IFAU, , kap. 6. Se SCB:s statistikdatabas på . Se t.ex. kommundatabas på /fakta/statistik/kommunniva.shtml (2004), Kommunernas bidrag för elever i fristående gymnasieskolor, Dnr 2004:248. (2003), Lika villkor mellan kommunala grundskolor och fristående skolor?, Rapport till , dnr 26/03. (2004), Effektiv skolstyrning - där omvärldsförändringar och friskolor präglar planeringsförutsättningarna, Rapport, juni. (2004), Kommunernas bidrag för elever i fristående gymnasieskolor, dnr 2004:248.