mot · GS02Sf357 · 2004-10-05 00:00:00 — är det närmare åttahundra tusen människor i yrkesaktiv ålder som inte arbetar därför att de är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Ytterligare flera hundra tusen personer är antingen öppet arbetslösa, i åtgärder eller undersysselsatta. Vi lever allt längre men pensionerar oss allt tidigare. Utvecklingen är inte bara en tragedi för dem som drabbas av utanförskap från arbetet, utan också för som land. Resultatet är att de som fortfarande arbetar har fått en allt större försörjningsbörda. En allt större del av de pengar som betalas i skatt binds i de offentliga bidrags- och försäkringssystemen. Vi ser hur våra tillväxtförutsättningar stegvis urholkas och hur det i sin tur går ut över våra möjligheter att upprätthålla en god välfärd åt dem som behöver den. Så kan det inte fortsätta. Särskilt inte som den demografiska utvecklingen medför att andelen i yrkesaktiv ålder sjunker . För att klara framtiden behöver vi fler i arbete. Det kräver i sin tur att det blir mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta. Regeringen har inte förmått ta till krafttag för att minska sjukfrånvaron och har inte gjort någonting alls för att hejda massförtidspensioneringarna. I stället för en politik för fler människor i arbete drivs en politik för mer av bidrag och ökat utanförskap. Man verkar heller inte ha någon handlingsberedskap alls för den stora kullen av 40-talister som snart börjar att gå i pension. har en politik för att föra åter till arbetslinjen. I denna motion presenterar vi förslag för att få fler sjukskrivna, förtidspensionerade och äldre tillbaka till arbete. Härmed skapar vi förutsättningar för att fler ska kunna bygga sig ett bättre liv genom egna insatser och kunna leva på sin lön. Det lägger i sin tur grund för den tillväxt och utveckling som krävs för att vårt land ska kunna möta framtidens utmaningar. Motionen innehåller förslag som skulle: minska inflödet av nya sjukskrivningar och förtidspensioner förbättra tillgängligheten till vård och rehabilitering öka incitamenten för långtidsjuksskrivna och förtidspensionerade att börja arbeta underlätta för arbetsgivare att anställa långtidssjukskrivna och förtids-pensionerade förbättra incitamenten för äldre att stanna kvar i arbetslivet öka arbetsgivarnas efterfrågan påäldre arbetskraft. 4.2Utvecklingen det senaste året8 5Vad beror den ökade frånvaron på?8 5.1Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister8 5.2Många sjukskrivna har arbetsförmåga9 5.3Landstingen och kommunerna är sämre arbetsgivare9 5.4Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl10 5.5Rörligheten är låg på arbetsmarknaden11 5.6Arbetsgivarna saknar inte incitament att minska sjukfrånvaron11 5.7Incitamenten för den enskilde har minskat12 5.8Attityderna till sjukskrivning har förändrats12 5.9Attityderna till förtidspension beror på mer än hälsotillstånd13 5.10Varför ålderspensioneras om man kan få förtidspension?13 6Moderata åtgärder för att minska sjukfrånvaron14 6.1.1Tillåt sjukskrivning endast vid sjukdom14 6.1.2Återinför skyldighet för den sjukskrivne att intyga nedsatt arbetsförmåga15 6.1.3Gör användningen av sjukförsäkringen mer flexibel vid sjukdom15 6.1.4Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna15 6.1.5Förstärk utbildningen i försäkringsmedicin15 6.2Förbättra tillgången till god vård och rehabilitering16 6.2.1Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring16 6.2.2Inför en nationell vårdgaranti16 6.2.3Stoppa "stopplagen"16 6.2.4Låt företagsläkare bedriva sjukvård16 6.2.5Öka ansvaret och ge resurser till för rehabilitering17 6.3Öka kontrollen av fusk och missbruk18 6.4Öka incitamenten för individen att återgå till arbete18 6.4.1Öka skillnaden i ersättning mellan arbete och sjukskrivning18 6.4.2Underlätta för individen att byta arbete20 6.5Underlätta för arbetsgivarna att anställa långtidssjukskrivna20 6.6Samordna sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen21 6.7Tillsätt en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna nu22 6.8Uppmuntra arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal23 6.9Sänk skatten på hushållsnära tjänster23 7Moderata åtgärder för färre förtidspensionärer24 7.1Minska ersättningen i förtidspensionen24 7.2Öka konsekvenserna av tidig pension25 7.3Ålderspension i stället för förtidspension ålder25 7.5Lägre arbetsgivaravgift/skatt när förmånerna försvinner26 8Moderata åtgärder för en rörlig pensionsålder26 8.1Mer flexibel arbetsrätt efter 61 år26 8.2Gör äldreförsörjningsstödet skattepliktigt och höj nivån27 8.3Öka möjligheterna att fördela pensionsrättigheter mellan makar27 8.4Lägre skatt på arbete än på bidrag och pensioner28 8.5Avdragsrätt enbart för avgiftsbaserade pensioner28 begär att regeringen lägger fram förslag påändringar i lagen om allmän försäkring i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligade riktlinjer för försäkringsläkare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell vårdgaranti.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagsläkare bör få bedriva sjukvård.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydligad ansvarsfördelning för rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt ersättning i sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att, tillsammans med arbetsmarknadens parter, se över lagen om anställningsskydd (LAS) med syftet att föreslå förändringar som förhindrar att arbetstagare låses fast i arbeten där de blir sjuka.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att halvera arbetsgivaravgiften för arbetsgivare som anställer en person som varit långtidssjukskriven. beslutar avskaffa regeln om dubbla turordningsår i lagen om anställningsskydd (LAS) i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av arbetsgivarens avgifter och skatter på lönebeskedet.3 begär att regeringen tillsätter en parlamentariskt sammansatt utredning om socialförsäkringssystemen omgående i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt ersättning i sjukersättningen/förtidspensionen. begär att regeringen återkommer med förslag på hur sjukersättning/förtidspension kan ersättas med ålderspension efter i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att sänka arbetsgivaravgiften till för arbetstagare i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag påändringar i lagen om anställningsskydd (LAS) för arbetstagare i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen återkommer med förslag på att göra äldreförsörjningsstödet skattepliktigt och låta stödet vara lika högt som garantipensionen i ålderspensionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta premiepensionen tillfalla efterlevande make/maka utan särskild ansökan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att fördela pensionsrättigheter mellan makar och låta pensionen tillfalla efterlevande make/maka även i inkomstpensionssystemet. beslutar avskaffa statsskatten på arbetsinkomster för den som är i enlighet med vad som anförs i motionen.3 beslutar tillåta avsättning till pensioner för anställda med obeskattade medel endast för avgiftsbaserade pensioner i enlighet med vad som anförs i motionen.3 1 Yrkande 3 hänvisat till SoU. 2 Yrkandena 4, 7, 9 och 15 hänvisade till AU. 3 Yrkandena 10, 19 och 20 hänvisade till SkU. står inför stora demografiska förändringar innebärande att andelen personer i yrkesaktiv ålder () kommer att minska dramatiskt och ungefär framåt. Därför behövs förändringar av systemen som leder till att fler arbetar och till att de som har jobb arbetar mer och längre. Vi lägger i denna motion fram förslag med målet att minska sjukskrivningarna och förtidspensionerna samt höja den faktiska pensionsåldern. Att ungefär åttahundra tusen människor i arbetsför ålder - närmare en femtedel av arbetskraften - är sjukskrivna eller förtidspensionerade är ett allvarligt problem både därför att många av dessa människor sannolikt har arbetsförmåga kvar och skulle kunna göra nytta i ett arbete och därför att det kostar skattebetalarna mycket pengar. Vårt mål har därför varit att föreslååtgärder som både leder till att fler människor kommer tillbaka till arbetslivet och minskar socialförsäkringssystemens utgifter. Ekonomiska incitament fungerar. Det gäller arbetsgivare, arbetstagare, sjukskrivna, förtidspensionerade, pensionärer, arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal. Vi lägger fram förslag som ändrar incitamenten för alla dessa grupper så att arbetsutbudet kan öka. Skillnaderna i ekonomisk ersättning måste öka mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar om arbetsutbudet ska öka. Enligt regeringens senaste långtidsutredning är skillnaden i disponibel inkomst om man lyckas ta sig tillbaka till ett arbete efter en längre tids sjukdom för var tredje individ (bilaga 14 till LU 2003/04). Då har man inte tagit hänsyn till avtalsförsäkringar och till att levnadsomkostnaderna normalt sett är högre om man arbetar än om man inte gör det. Vi vill öka incitamenten att arbeta både genom att sänka ersättningsnivåerna i de olika socialförsäkringssystemen och genom att sänka skatten för dem som arbetar. En orsak till den höga sjukfrånvaron i är den dåliga rörligheten på arbetsmarknaden. Det är svårt att lämna ett arbete som man inte är förmögen att klara, trots att arbetsförmågan i annan sysselsättning skulle kunna vara god. Människor låses in på arbeten som de inte trivs i och som gör dem sjuka. En viktig anledning är olika trygghetssystem som på kort sikt gör det mer fördelaktigt för individen att stanna kvar på sitt gamla jobb. Därtill gör systemen det riskfyllt för en arbetsgivare att anställa någon som varit länge på ett jobb eller som varit långtidssjukskriven. Vi föreslår förändringar som ska göra det lättare för individen att byta jobb och mer fördelaktigt för arbetsgivare att anställa människor i riskgrupper. En mer rörlig pensionsålder är något positivt eftersom människor är olika. Många har mycket kvar att ge i arbetslivet långt efter 65 medan andra inte orkar arbeta så . I det nya pensionssystemet är det möjligt att ta ut inkomstpension redan eller att fortsätta att jobba efter . Ju längre man jobbar desto högre blir pensionen i det nya pensionssystemet. För den som slutar jobba före 65 blir dock pensionen i praktiken inte så mycket lägre eftersom andra trygghetssystem såsom förtidspension och arbetslöshetsersättning - som dessutom även är pensionsgrundande - då står för försörjningen. Vi vill att de ekonomiska konsekvenserna av att sluta arbeta tidigt ska bli större. sammanfattar i sin årsredovisning förra årets utveckling av ohälsan med följande punkter: De långa sjukfallen fortsätter att öka men ökningstakten har börjat minska, inflödet av nya sjukfall minskar, antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning minskar, sjukersättning/aktivitetsersättning (f.d. förtidspension) ökar både i antal och kostnader. har de långa sjukfallen också börjat minska framför allt därför att dessa personer i stället har förtidspensionerats med följden att antalet nya förtidspensionärer ökat alarmerande. betalades sjukpenning ut till 264 000 personer vilket var 36 000 färre än . Långtidssjukskrivningarna sjunker dock inte lika snabbt. Antalet personer som varit sjukskrivna i längre än sjönk till 118 000 personer vilket var 15 000 färre än . Antalet förtidspensionärer ökade netto med 34 000 personer till 528 000 personer . Hela 74 000 nya förtidspensionärer tillkom . Den sammanlagda kostnaden för sjukpenning och förtidspension var något högre än . Minskade kostnader för sjukpenningen motsvarades av ökade kostnader för förtidspensionen. över den senaste 12-månadersperioden har en utplaning skett av kostnaderna på . 14 miljarder av dessa utgörs av den pensionsavgift som staten betalar för dessa personer. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att kostnaderna över anslaget sjukpenning och rehabilitering ska minska från 49 mdkr 2003 till 41 mdkr 2005 för att därefter öka igen till 44 mdkr 2007. Kostnaden över anslaget aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) beräknas öka från 59 mdkr 2003 till 74 mdkr 2005 och 79 mdkr 2007, dvs. Minskade kostnader för sjukskrivningar äts mer än väl upp av ökade kostnader för förtidspensioner. Förtidspension innebär till skillnad från sjukskrivning dessutom en permanent utslagning från arbetslivet för den enskilde och därmed en permanent kostnad för skattebetalarna. 5Vad beror den ökade frånvaron på? 5.1Tillgängligheten till vård och rehabilitering brister Människor ramlar alldeles för lätt mellan stolarna i välfärdsstatens stela system, när myndigheter en efter en konstaterar att just det problem eller den kombination av problem som en människa lider av inte tillhör det egna området och börjar ducka för sitt ansvar. Till slut är ingen ansvarig. Bristande tillgänglighet till vård och rehabilitering gör att behandling kommer . Människor sjukskrivs först i väntan på operation, sedan för att opereras och sedan för att läka och rehabiliteras. Operation betalas av landstingen, medan sjukskrivning ersätts av sjukförsäkringen. Därför finns det inga ekonomiska incitament för landstingen att korta operationsköerna. Bara var femte långtidssjukskriven får rehabilitering - trots att det finns pengar avsatta för detta. 5.2Många sjukskrivna har arbetsförmåga Enligt en undersökning från Fammi, , är det dock endast i av de undersökta fallen den sjukdom som patienten lider av som är huvudorsak till att patienten inte kunnat återgå till arbetet. Undersökningen visar att avsaknad av arbetsplatsanpassning är orsaken i av fallen och att patienten behöver ett nytt arbete i . Förhållanden utanför arbetet var i av fallen skäl till att patienten inte kunde börja jobba igen. Vid en analys av de långtidssjukskrivna () var det ännu vanligare att patienten "tvingades" att vara fortsatt sjukskriven för att inget annat stod till buds. Studien visar också att det inte är så många som man trott som väntar på röntgen, operation eller liknande medicinska åtgärder. Denna grupp var . De som stod i kö för åtgärd hos uppgick till och de som väntade pååtgärder från andra, som arbetsförmedlingen och arbetsgivaren, utgjorde . Vidare skriver man: "Av 100 sjukskrivningar i svensk primärvård var 61 fall huvudsakligen av medicinsk karaktär och borde handläggas av . 13 fall skulle få bättre hjälp på arbetsförmedlingen, 15 hos arbetsgivaren och 12 av ." 5.3Landstingen och kommunerna är sämre arbetsgivare Sjukskrivningarna är högre inom den offentliga sektorn, som regeringen paradoxalt nog utpekat som "mönsterarbetsplats". De stora systemen är inte tillräckligt goda som arbetsgivare och verkar dessutom vara mindre känsliga för de kostnader som sjukskrivningarna för med sig. Det erkänner till och med regeringen som i budgetpropositionen skrev: "Det kan vidare vara så att incitamenten att vidta åtgärder av detta slag (rehabilitering) är större hos privata än hos offentliga arbetsgivare. Förklaringen är att det eventuella produktionsborfallet inte leder till samma kostnadskonsekvenser i offentlig verksamhet som i privat. Sjukfrånvaron i offentlig verksamhet kan i vissa fall i praktiken bli en besparing för verksamheten. Bland medarbetare inom enskilda alternativ är det som upplever att kraven på dem är "möjliga" att uppfylla, medan av dem som är offentligt anställda håller med om detta. Det är klart att faktorer som dessa påverkar känslan av delaktighet, respektive stress och ytterst också benägenheten till sjukskrivning. har visat hur vårdanställda föredrar enskilda arbetsgivare vad gäller möjligheten att påverka sin lön, arbetssituation och trivsel på jobbet. Likväl fortsätter regeringen att motsätta sig enskilda alternativ - trots att både anställda och människor i allmänhet efterfrågar dem. 5.4Sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl Sjukskrivning och förtidspension används också av arbetsmarknadsskäl trots att lagen inte tillåter det. I , , och har sjukfrånvaron varit mer än dubbelt så stor som i . Det är samma regioner som haft den allvarligaste utvecklingen totalt sett gällande ohälsotal och sjukskrivningar2. LO skriver i sin rapport att det knappast är så att människorna är sjukare i än i . Höga förtidspensionstal är snarare en fråga om arbetsmarknadens funktionssätt. Och problemen är, enligt , betydligt mer omfattande i regioner där arbetsmarknadsläget rent allmänt är sämre; ju högre arbetslöshet och ju fler personer som är satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder desto högre är också ohälsotalen och desto fler förtidspensioneringar. En femtedel av alla sjukskrivna är arbetslösa. Dessa är sjukskrivna betydligt än andra. Färre får arbetsförmågan tillbaka än andra sjukskrivna. Arbetslösa som är på väg att försäkras ut har högre sannolikhet att bli sjukskrivna är andra arbetslösa. En tidigare högavlönad arbetslös har större sannolikhet att bli sjukskriven, vilket är omvänt jämfört med dem som jobbar. Det kan bero på att ersättningen till var högre i sjukförsäkringen än i a-kassan för denna grupp. 5.5Rörligheten är låg på arbetsmarknaden En viktig orsak till dagens ohälsotal är troligen att många människor blir kvar för länge på sina jobb, vilket resulterar i att man sliter ut sig eller "går in i väggen". Det jobb som från börjar lockade fram det bästa i oss börjar gnaga på kropp och själ. Denna tes stärks av att sjukskrivningarna är som högst där rörligheten är som lägst. Den svenska arbetsrätten straffar den som byter jobb. Den förda arbetsmarknadspolitiken förefaller att motverka snarare än att främja rörligheten på arbetsmarknaden. Det gäller såväl rörligheten geografiskt som mellan olika företag och branscher. Rörligheten på arbetsmarknaden är enligt en Nutek-rapport3 för låg. Rörligheten mellan olika branscher har minskat . Den geografiska rörligheten, dvs. andelen individer som flyttar till en annan ort, har minskat lika mycket. Andelen arbetslösa som har utbildat sig har också halverats. Arbetslösheten är mycket hög bland arbetshandikappade och bland invandrare. Särskilt för många utomnordiska invandrare har arbetslöshet med utanförskap och bidragsberoende kommit att bli det normala. Enligt reglerna för arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktik förväntas deltagarna vara aktiva sökare av arbete även de deltar i arbetsmarknadsåtgärden. Flera studier4 tyder dock på att så inte är fallet. I stället riskerar sökaktiviteten att avta hos personer som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 5.6Arbetsgivarna saknar inte incitament att minska sjukfrånvaron Det fanns redan innan den tredje sjuklöneveckan infördes betydande ekonomiska motiv för arbetsgivare att hålla sina medarbetare friska. Sjukskrivningar för med sig en rad andra kostnader än bara sjuklönen för en arbetsgivare. Där finns bl.a. kostnader för produktionsbortfall, vikarier och den kunskap som en anställd annars skulle bidragit med. Arbetsgivare är dessutom ofta bundna av kollektivavtal att betala ersättning utöver den statliga sjukpenningen. Sammantaget kan det t.o.m. vara så att sjuklöneperioden är den mindre kostnaden i sammanhanget. planerar regeringen att ta bort den tredje sjuklöneveckan men i stället införa ett evigt arbetsgivaransvar för de sjukskrivnas ersättning för inkomstbortfall. Om arbetsgivarna måste betala av sjukpenningen för all tid kommer de förvisso att tvingas vidta åtgärder som minskar risken för sjukskrivningar. Men det kommer även att medföra att deras intresse minskar för att anställa människor med en sjukdomshistoria eller äldre och kvinnor som har högre sannolikhet att bli sjukskrivna. 5.7Incitamenten för den enskilde har minskat Forskningen5 visar att det finns ett tydligt samband mellan villkoren i sjukförsäkringen och sjukskrivningarnas storlek. Såväl ersättningsnivån, takets nivå, antalet karensdagar och sättet att beräkna den sjukpenninggrundande inkomsten spelar roll. Sjukfrånvaron började att öka när ersättningsnivån i sjukförsäkringen höjdes från . har den fördubblats. Undersökningar visar även att det ofta är patientens önskan som avgör om sjukskrivning kommer till stånd. sänktes ersättningen i praktiken till . Det är sannolikt en för liten och otydlig sänkning för att den ska få effekt på sjukskrivningarna. Man kan även förmoda att ju tydligare regler och ekonomiska effekter är för den enskilde desto större inverkan på sjukskrivningarna har de. Om reglerna är så komplicerade att man inte vet vad en sjukskrivningsdag kostar, lär man knappast ta intryck av det. Regeringen har aviserat att ersättningen kommer att höjas igen till den . Det kommer naturligtvis inte att påverka sjukskrivningarna positivt. 5.8Attityderna till sjukskrivning har förändrats Synen på hälsa, ohälsa och sjukskrivning har förändrats. genomförde en undersökning om attityderna till sjukskrivning . Dess generaldirektör, , skriver med anledning av undersökningen: "Okunskapen om vad sjukförsäkringen egentligen är till för är stor bland svenskarna. Fyra av tio anser sig berättigade till sjukpenning när de känner sig trötta. En av tio anser att konflikter med chefen eller arbetskamrater alltid är ett godtagbart skäl till sjukskrivning, var tredje kan tänka sig det. Ju yngre man är, desto mer generös är inställningen till att använda sjukförsäkringen (DN-debatt )." I en tidigare Temoundersökning menade att det är "OK" att sjukskriva sig även om man inte är så sjuk att man inte kan jobba. Nästan tre av tio kände någon som hade gjort just detta. Nära hälften ansåg att det var acceptabelt att sjukskriva sig på grund av familjeproblem, fyra av tio för vantrivsel och två av tio för stress på jobbet. medgav att de själva sjukskrivit sig utan att vara sjuka. Bland yngre var det nästan en tredjedel. Det anses tydligen riktigt av en del att kunna vara borta och att man själv avgör när. Sjukskrivning används också vid konflikter med arbetsgivaren. Vi hör berättelser från företagare om hur konflikter om löner och arbetsuppgifter kan leda till sjukskrivning. Poliser i ville massjukskriva sig i protest mot stationsnedläggningar. Redan bilden av denna vida användning av sjukförsäkringen är ett problem. Många vet nog inte ens hur reglerna ser ut, men om andra glider på gränserna, varför inte göra det själv? 5.9Attityderna till förtidspension beror på mer än hälsotillstånd har även gjort en undersökning om vilka faktorer som får en sjukskriven individ att vilja bli förtidspensionerad i stället för att återgå till arbete6. Det framkommer att hälsotillståndet endast är en av flera faktorer. Undersökningen visar att sjukskrivna män i högre grad vill förtidspensioneras än sjukskrivna kvinnor. Vidare vill män som bor utanför storstadsområdena och de som är landstingsanställda oftare bli förtidspensionerade än de som bor i storstadsområdena eller är privatanställda. Förekomsten av hög lokal arbetslöshet på orten där man bor ökar också mäns vilja att bli förtidspensionerade. Vad gäller både kvinnor och män så vill äldre, lågutbildade och lågavlönade i högre grad bli förtidspensionerade än yngre, högutbildade och välbetalda. Vad gäller kvinnor så vill de oftare bli förtidspensionerade om de innan de blev sjukskrivna jobbade på en arbetsplats med en psykosocial miljö med höga krav eller om de är utlandsfödda. En annan utredning (SOU 2004:21) visar också att utlandsfödda kvinnor är väldigt överrepresenterade i förhållande till sitt antal, bland de förtidspensionerade. För kvinnor mellan är sannolikheten cirka 30 gånger större att man är förtidspensionär om man är av grekiskt eller turkiskt ursprung (s. 82). 5.10Varför ålderspensioneras om man kan få förtidspension? I det nya ålderspensionssystemet kan man välja att ta ut inkomstpension redan från . Få väljer dock att göra det.