mot · GR02Fi22 · 2004-05-03 00:00:00 — Det finns skäl att anta att effekterna av sänkt sjukersättning är större än effekterna av sänkt arbetslöshetsersättning. och (2001) har sammanfattat dessa för Välfärdskommittén.38 Den generella slutsatsen är att om ersättningsnivåerna i en försäkring sjunker minskar också utnyttjandet av densamma. Emellertid är osäkerheten i resultaten stora, i synnerhet för arbetslöshetsförsäkringen. Även internationell forskning tyder på att sjukfrånvaron påverkas starkt av ersättningen i socialförsäkringssystemen. Krueger och (2001) sammanfattar ett stort antal undersökningar med att en 10-procentig sänkning av ersättningen vid sjukdom eller arbetsskada minskar frånvaron med mellan 5 och 10procent. Både svensk och internationell forskning ger således starkt stöd för att en hög sjukersättning bidrar till hög frånvaro från arbete och dämpar arbetsutbudet. De realekonomiska beräkningarna i tabellen ovan sammanfattar en mycket försiktig uppskattning av effekterna av de samlade skatteförslagen, dvs. skattesänkningar, sänkt a-kassa och sänkta ersättningar i sjukförsäkringen och av sjukbidragen. Våra förslag medför att den strukturella arbetslösheten skulle kunna sjunka med ca 0,5procentenheter, medan den faktiska arbetslösheten på kort sikt kan komma att vara oförändrad, om inte efterfrågan stimuleras av exempelvis en mer expansiv finans- eller penningpolitik. En högre efterfrågan väntas också komma till stånd via ändrat beteende hos företag och hushåll till följd av ändrad skattebörda och kapitalinflöde till följd av slopad förmögenhetsskatt. När efterfrågan anpassats till den nya produktionsnivån innebär det att våra viktigaste skattebaser vuxit. Kalkylerna ovan indikerar att en höjning av produktionsnivån med mellan 2 och 3procent är realistiskt . En uppgång av BNP-nivån med exempelvis 2,5procent innebär att den offentliga sektorns finanser stärks med drygt 40miljarderkronor utöver den direkta besparing som uppstår till följd av ett lägre utnyttjande av försäkringarna. Detta innebär att vinster med förslag även i detta sammanhang är betydande. Våra förslag syftar till att skapa ett större utbud av arbetskraft. Besparingarna som förslagen medför används främst till att sänka skatterna på ett ansvarsfullt och hållbart sätt. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av att om skattesänkningarna inte upplevs som hållbara kommer hushållen och företagen att öka sitt sparande i stället för att bidra till stigande inhemsk efterfrågan och sysselsättning. Vår utgångspunkt är att skattesänkningar och satsningar skall finansieras med de direkta besparingseffekter som uppkommer vid oförändrat beteende. De dynamiska effekterna ger därmed överskott i det offentliga sparandet utöver regeringens politik. I den takt de dynamiska effekterna realiseras i ökade skatteintäkter och minskade utgifter kommer det att finnas skäl att återkomma med ytterligare förslag om sänkta skatter. Effekterna på den inhemska efterfrågan till följd av sänkta skatter som förbättrar hushållens disponibla inkomster är förhållandevis lätta att uppskatta. På kort sikt, , brukar hushållen i genomsnitt konsumera ungefär en tredjedel av en inkomstförstärkning. Ju lägre inkomster hushållen har, desto större del av inkomstökningen konsumeras direkt. På spenderar hushållen bortåt 9095procent, givet att förstärkningen upplevs som permanent. Att beräkna effekterna på efterfrågan av sänkt skatt på företagande är mer komplicerat. Ett par omständigheter kan emellertid noteras. Till att börja med kommer skattesänkningarna till större del att gynna höginkomsttagare med förhållandevis låg konsumtionsbenägenhet. Det talar för att efterfrågeeffekten främst kommer genom ökade investeringar i stället för via konsumtion. Detta är önskvärt då en större kapitalstock medför en högre produktivitet och långsiktig produktionsnivå, vilket också kommer att öka den allmänna konsumtionsviljan. Vidare bör dagens stora utflöde av kapital åtminstone minska. Givet att avskaffandet av förmögenhetsskatten upplevs som långsiktigt hållbar, dvs. att risken för att den återinförs är mindre än motsvarande risk för ett införande av en sådan skatt utomlands, finns det skäl som talar för att kapitalströmmen kan vända och att det i stället sker ett återflöde till . Detta gäller i synnerhet om en allmän amnesti införs vid återföring av oredovisat kapital till landet. Även detta talar för en ökad kapitalbildning och nyföretagande. Mot denna bakgrund är det rimligt att räkna med att de sänkta skatterna för företagande inte bara leder till högre produktionsnivå och fler jobb utan också att den ökade investeringsaktiviteten medför en liten förändring i den uthålliga produktivitetsutvecklingen. Detta skulle i så fall höja den potentiella och den faktiska produktionen samt den uthålliga produktionstillväxten. Även om det finns skäl att anta att efterfrågan stiger kommer det att kvarstå lediga resurser. Det vanliga är att utgå från att anpassar penningpolitiken för att upprätthålla inflationsmålet, vilket i normala fall också är förenligt med ett normalt resursutnyttjande. Detta tar emellertid tid. För det första är det svårt att klassificera/artbestämma en störning. Det tar tid innan man säkert kan säga om en förändring beror på utbuds- eller efterfrågefaktorer. I en situation med tydliga politikförändringar underlättas analysen. För det andra tar det ca 68 kvartal innan en penningpolitisk förändring får effekt och slutligen präglas centralbankers räntepolitik av försiktighet. Detta betyder att centralbanker oftast ändrar räntan i mindre steg samt att de är försiktiga i tolkningen av ny information, i synnerhet när det gäller slutsatser kring utbudschockers effekter. uppgår arbetslöshetsgapet till ca 0,5procent och BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP satt i förhållande till potentiell BNP, är knappt 1procent. Kalkylerna i avsnittet ovan indikerar att våra förslag skulle kunna ge upphov till att BNP-gapet vidgas med . Sammantaget skulle BNP-gapet komma att uppgå till . kommer inte att kunna möta denna utbudsökning på egen hand, utan det kommer att vara nödvändigt att vidta åtgärder för att stimulera efterfrågan. Calmfors, L. , A och Hemström, M (2002), Vad vi vet om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter?, nr 2002:8. , J P och Grupp, D (2001), What works and for whom: A review of countries experiences with labour market policies, IFAU Working Paper 2001:14. (2004), , Economic Surveys. IMF (2003), : Selected Issues. , S. Flodén M, Steigman, E och Wijkander, H (2004), Finanser för framtidens välfärd. SNS-förlag, , , (2004), , Economic Surveys. , (2004), , Economic Surveys. Heikensten, L, (2003) Penningpolitik och potentiell tillväxt, Tal vid , , . Se bl.a. SOU2001:24 och SOU2004:21. Se referensen till Calmfors m.fl. ovan. , P. och , M. (2003). Påverkar ekonomiska incitament sjukskrivningsbeteendet och deltagandet i arbetskraften? i Varför är svenskar så sjuka?, SNS. (2003). Sjukskrivningarna och ersättningsnivån i Varför är svenskar så sjuka?, SNS. (2003) Välfärdsstat och sociala normer i Varför är svenskar så sjuka?, SNS. , K., B. och A. Vejsiu (2001). Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from the 1990:s. och (2001). (2002). Labour supply effects of social insurance. NBER-Working paper nr 9014. (2004). Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen. , A. och B. (2003). Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik. IFAU, rapport 2003:6. Calmfors, L. , A. och M. Hemström (2002). Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? IFAU, rapport 2002:8. Ackum Agell, S. , A. . , A. Harkman. , M. . och K. (2000). Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik. IFAU, stencilserie 2000:2. Bilaga 14 till LU 2003/04. Krueger, A. och B. (2002) Labour Supply Effects of . NBER Working Paper 9014. Pylkkänen, E. (2003) Studies on Household Labor Supply and , doktorsavhandling, med statistik, vid . 2003/04:100 och Konjunkturläget , , . Thakur, S., M. , B. Horváth, V. Cerra (2003) Welfare State Can the Bumbelbee Keep Flying? IMF, , D.C. IMF skriver följande: The revenue sharing arrangement among local governments also put upward pressure on the size of government in the economy through their perverse incentive effects. IMF (15, 2003) Article IV Consultation, Concluding Statement. () Kommunala framtider en långtidsutredning om behov och resurser , . (2004) vill rädda den solidariska välfärden med höjda skatter 10/4 2004. SOU1999:139 och SOU2001:31. , 2003, Landstingens ekonomi. , 2000, Patientavgifter och vårdefterfrågan en kunskapsöversikt. (2000). Benefits and Labor Supply. , 2000, vol. 108, no. 6, Lantto, K. (2004). Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron . Opublicerat manuskript, , A (2003). Varför är svenskarna så sjuka? , , H och P. Sellin (2003). The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach. riksbank working Paper Series 152, , M. (2003). Varför är svenskarna så sjuka? , 2003:2237 och 2004:605, SOU2004:19 bilaga 14. , K., B. and A. Vejsiu (2001). Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from the 1990:s. Krueger och (2001), se referens ovan. , O. och O. (2001). I och (red). Välfärdens finansiering och fördelning.