ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju491 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nämndemannaersättning. Ett väl fungerande rättssystem är en absolut förutsättning för ett välfungerande samhälle. När rättssystemet inte fungerar tar människor lagen i egna händer. Vi får då en situation där den starkes rätt råder, en icke önskvärd situation. För att uppnå ett välfungerande rättssystem krävs att medborgarna upplever att rättsapparaten är väl förankrad i samhället i övrigt. Lagar och påföljder måste vara i fas med de normer och värderingar som råder i det civila samhället. Systemet med nämdemän är en viktig del för att förankra rättskipningen i samhället. Det är betydelsefullt att vi på ett bra sätt klarar av rekryteringen av nämndemän för att nämndemannakåren skall spegla samhället utanför rättssalarna. Detta försvåras av att den ekonomiska ersättningen vid tjänstgöring som nämndeman är låg. Ersättningsnivåerna har inte justerats ; ersättningen uppgår till per dag. Efter skatt och dagens lunch återstår inte mycket av den pengen. Det är uppenbart att ersättningsnivåerna behöver justeras upp. Vad som ovan anförts om nämndemannaarvoden skall ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ju492 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av behovet av fler poliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fjärde polishögskola skall placeras i . upplever många människor att de inte kan känna sig trygga i vårt samhälle. Många vågar inte gå ut för att de är rädda för att bli överfallna. Även många företagare, särskilt de som bedriver handel, känner oro för att deras företag ska bli utsatt för brott. Risken för rån i affärer innebär också kostnader för företagen genom höjda försäkringspremier. anmäldes 143 000 fler brott än 1994. av alla anmälda brott kunde bindas vid en gärningsman 2003. Detta är en mycket oroande utveckling. När människor känner sin trygghet hotad och tappar tron på att rättsmyndigheterna kan hantera situationen undergrävs tilltron till rättsstaten. Det behövs en mer effektiv brottsbekämpning men också undanröjande av sociala problem, som segregation och drogmissbruk, för att stärka rättstryggheten i landet. För en effektiv brottsbekämpning behövs fler poliser. Antalet poliser i har minskat med 1 844 . I med nio miljoner invånare finns numera bara 16 000 poliser. Som jämförelse har staden , med åtta miljoner invånare, 36 000 poliser. Antalet civilanställda som ser till att poliserna kan koncentrera sig på brottsbekämpning har minskat med 926 . Polisbristen gör sig märkbar över hela landet. Till exempel i områdena kring storstädernas mest socialt och kriminellt belastade områden är polisens frånvaro ett huvudskäl till att brottsligheten kan etablera sig allt djupare och tränga allt längre ner i åldrarna. I många glesbygdskommuner eller mindre städer saknas bemanning på polisstationen , nätter och , vilket leder till att utryckningstiderna blir oacceptabelt långa. Följden blir att otryggheten växer och att många brott aldrig upp. Polisen kan inte sköta sina uppgifter tillfredsställande på dessa villkor. Många poliser tvingas göra administrativa arbeten som civilt anställda skulle kunna göra i stället. Utbildningstakten av poliser måste därför öka så att det blir en kraftfullare nettoökning av antalet poliser. Behovet av en ny polisutbildning bör ses över. En lämplig ort för en fjärde polishögskola är . En polishögskola passar bra in tillsammans med högskolans ambitioner att bli professionsuniversitet.
mot · GS02Ju495 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen om säkerhetsavdrag vid utandningsprov tas bort. Gränsen för rattfylleri i går vid 0, alkohol i blodet. Trots det bedömer polisen i att det stoppas ett 50-tal berusade förare i länet som polisen tvingas tillåta att köra vidare. Bilförarna får nämligen får nämligen fortsätta färden om hon eller han har under i blodet. Förklaringen är att det finns en bestämmelse som säger att polisen är skyldig att dra av 0,14 promilleenheter från det värde utandningsprovet ger för att ingen ska bli oskyldigt dömd. Därmed hamnar värdet under rattfyllerigränsen . Av utredning framgår: Vid alkoholutandningsprov görs två inblåsningar varefter mätinstrumentet sammanfattar dessa i ett medelvärde. Från medelvärdet dras ett säkerhetsavdrag om alkohol per liter utandningsluft. Detta motsvarar alkohol i blodet. Tillskillnad från promillebestämningen i blod är säkerhetsavdraget vid alkoholutandningsprov detsamma, oavsett mängden alkohol i utandningsluften. Säkerhetsavdragets storlek vad gäller milligram alkohol i utandningsluft har fastställts av . Eftersom tekniken ständigt utvecklas, är provinstrumenten så tillförlitliga att ett så stort säkerhetsavdrag som 0,14 inte nödvändigt. För sin egen och andra människors säkerhets skull måste rattfylleristerna stoppas. Är gränsen för rattfylleri satt till ska det inte var tillåtet att köra bil med . Man är då klart olämplig som förare. Enligt statistik hade av de bilförare som 2001 avled till följd av bilolyckor hade alkohol i blodet. Vid singelolyckor uppgår siffran till av antalet förolyckade förare. Beräkningar har även gjorts som visar att cirka 16 000 bilförare kör rattfulla . Till dessa siffror skall läggas de många tragedier som inträffar när oskyldiga människor drabbas av rattfylleristernas framfart. Säkerhetsavdraget vid utandningsprov måste tas bort omgående!
mot · GS02Ju496 · 2004-10-04 00:00:00 — Hot och våld mot poliser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om hot och våld mot poliser och andra utsatta inom rättsväsendet tillsätts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen i större utsträckning måste få möjlighet att arbeta i utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och polismyndigheterna bör ta fram en strategi över hur utsatta poliser skall stöttas så att de kan och vågar arbeta i utsatta områden. Det är farligt att vara polis. Det visar de senaste årens händelser med all tydlighet. Under EU-kommenderingen i drabbades poliserna av totalt 343 arbetsskador och 265 tillbud. fick en polis i sätta livet till. Kopplingen till hans tjänst som polis är tydlig. Hot och våld mot poliser blir allt vanligare. Av en arbetsmiljöundersökning som genomfördes bland drygt 3.000 poliser 2003 framkom att fyra av tio utryckningspoliser blivit utsatta för våld och tre av fyra utryckningspoliser hade blivit utsatta för hot om våld. publicerad en undersökning som gav lika nedslående resultat Var fjärde polis har varit utsatt för hot om våld medan var femte polis blivit utsatt för våld . Bland de poliser som är har fyra av tio blivit utsatta för våld. Av en uppsats som genomförts under kurs för fackliga förtroendemän inom polisen kan man ta del av ett axplock av hot som förekommit mot poliser: "Jag känner igen dig och jag ska ta dig, när du är ledig " "Om jag haft kniv skulle jag skära upp dig. Nästa gång jag träffar på dig ska jag döda dig med kniv. Jag ska skära upp dig". har det också blivit vanligare att poliser (liksom andra tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna) hotas eller blir utsatta för våld av personer från kriminella nätverk. Hot och våld mot poliser leder till att det blir svårare att rekrytera utredare och poliser som arbetar i yttre tjänst direkt mot kriminella nätverk. När en polis hotas sätter man också rättstryggheten och rättssäkerheten för medborgarna ur spel. Statens system för att ersätta sina anställda för de risker deras arbete ger upphov till är inte tillfredsställande. För att få ersättning måste exempelvis en utsatt polis gå vägen via . Där kan "vanliga" brottsoffer få ersättning för det våld de utsatts för. Vi anser inte att tjänstemän i statens tjänst skall behandlas på samma sätt utan att staten skall anordna så att tjänstemän vid staten ersätts på annat sätt.
mot · GS02Ju497 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Datainspektionen ges tillsynsansvaret för samtliga övervakningskameror i landet. Antalet övervakningskameror har ökat kraftigt i landet. All produktutveckling som sker vad gäller dessa övervakningssystem gäller digital övervakningsutrustning. Den utrustning som används och kommer att användas kommer således att kunna omfattas av personuppgiftslagen. Användning av kameraövervakning berör i högsta grad människors personliga integritet som personuppgiftslagen avser att skydda. I finns det 21 länsstyrelser som ansvarar för tillsyn av övervakningskameror. Länsstyrelserna är olika myndigheter, som har tillämpat lagen mycket olika. Problemen med olika tillämpning skulle försvinna om hanteringen sköttes av en myndighet. De flesta EU-länder har ingen särskild lag om kameraövervakning. Man anser att det är fråga om behandling av personuppgifter och anser att respektive lands personuppgiftslag är tillräcklig för att täcka denna form av hantering av personuppgifter. i dessa länder är tillsynsmyndighet. Datainspektionen är den myndighet i vårt land som ansvarar för tillsyn av personuppgiftslagen. Vi anser att Datainspektionen är bäst lämpad att vara tillsynsmyndighet även för övervakningskamerorna. Genom att samla ansvaret på en myndighet skulle vi få en enhetlig tillämpning av lagen i hela landet, samma inspektionsmetoder, en samlad teknisk kompetens och möjligheter till ett internationellt samarbete kring dessa frågor.
mot · GS02Ju508 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av straffpåföljd för dem som rymmer från våra kriminalvårdsanstalter. Efter årets fyra spektakulära fritagningar från i tur och ordning Kumla, , och där vapen och tagande av gisslan förekommit och som kostat samhället stora summor pengar för polisiära insatser, så har en generande lucka i strafflagen blottats, nämligen att en rymning, oavsett hur den genomförs, inte automatiskt leder till straffpåföljd. kan åklagare åtala och domstolar döma rymlingar endast för grövre förseelser i samband med rymningen, som exempelvis hot mot tjänsteman, våld, människorov, vapeninnehav m.m. Men domstolar kan inte åtala eller döma för själva rymningen. torde vara den utvecklade världens enda land som inte har kriminaliserat rymning, åtminstone att döma av uttalanden från ansvariga inom svensk kriminalvård. En av cheferna vid en av de ovan aktualiserade anstalterna säger att "måste var unikt på det sättet att rymning inte är kriminaliserad och det känns nästan som att det är en rättighet att rymma". Det borde mot bakgrund av årets händelser inte råda någon tvekan om att rymning skall kriminaliseras och leda till åtal om straffpåföljd. Men eftersom rättsväsendet redan är hårt ansträngt och kommer så att vara , innan de ökade anslagen får effekt, borde kriminalvården själv kunna ges laglig rätt att hantera ett rymningsavskräckande påföljdssystem. Precis som det omvända naturligtvis skall gälla, nämligen att de som inte rymmer och sköter sitt vårdprogram väl ökar sina möjligheter att få straffeftergift.
mot · GS02Ju509 · 2004-10-04 00:00:00 — Spår- och larmutrustning på personer med besöksförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personer som trotsar en dom om besöksförbud skall tvingas använda larmutrustning. En god idé vore att förse de personer som blivit dömda till besöksförbud, och som trotsar detta, med en fotboja innehållande GPS-utrustning. Förse även den hotade med GPS-sändare och mottagare som ger larm om intrång i skyddszonen förekommer. Förse polisen med möjligheten att få automatiska larm om våldsverkaren kommer för nära "offret". Liknande utrustning prövas nu på flera håll i världen och erfarenheter från dessa försök bör följas noga.
mot · GS02Ju510 · 2004-10-05 00:00:00 — Alkotest som ett led i rättssäkerheten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det införs en rättighet för omhändertagna personer att begära och få genomfört ett alkotest. Att sitta i polisens "fyllecell" är säkert en traumatisk upplevelse, åtminstone så länge man är relativt nykter. Möjligheten att bevisa sin oskuld är nämligen noll. har det inträffat att polisen missbedömt personer och omhändertagit personen för förvar enligt LOB, lag om omhändertagande av berusade personer. Självklart ska polisen kunna omhänderta berusade personer som utgör en fara för andra och sig själva, men det måste kombineras med möjligheten att som omhändertagen kunna kräva att ett alkoholtest genomförs. Detta skulle även göra polisens arbetssituation bättre och ord behöver inte stå mot ord. Det är inte särskilt avancerat eller resurskrävande att genomföra ett alkotest, det utförs ju i trafiken.
mot · GS02Ju511 · 2004-10-04 00:00:00 — Förbud mot sexuellt umgänge med underåriga elever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra ett generellt förbud för lärare att ha sexuellt umgänge med sina underåriga elever i åldern . 1984 avskaffade en förhållandevis knapp majoritet av (186 röster mot 133) det generella straffbudet för lärare att ha sexuellt umgänge med sina s k underåriga elever, dvs. elever i åldern . avskaffades också det allmänna förbudet mot att sexuellt utnyttja underårigs beroendeställning. Därigenom har det till och med blivit tillåtet för en lärare att sexuellt utnyttja elevens beroendeställning, så länge inte utnyttjandet bedöms som grovt. Bevisbördan att visa att utnyttjandet verkligen var grovt vilar på eleven, varför outtalade hot och antydningar inte alls kan föras i bevis, och även direkta hot endast med svårighet kan bevisas. Tunga remissinstanser som t.ex. Riksåklagaren, , Hovrätten för västra , , , , och Föreningen motsatte sig avskaffandet av förbudet mot sexuellt umgänge mellan lärare och elev, bland annat därför att ett sådant sexuellt förhållande är helt oförenligt med lärarens uppgift att vara opartisk i sin betygsättning och bedömning av eleverna och i sitt förhållande till dem. Man kan befara att starka spänningar och konflikter uppstår i klassrummet. I de allra flesta fall kan man utgå från att ett sådant sexuellt utnyttjande av en 15-16-årig elev, även om det rent juridiskt inte skulle bedömas som grovt, dvs. med t.ex. uttryckliga hot, aldrig någonsin skulle accepteras av föräldrarna om det kom till deras kännedom. Här är alltsåäven föräldrarätten berövad lagliga redskap att skydda sitt barn. Att lagen tillåter lärare att ha sådana sexuella förbindelser strider mot den svenska bestämmelser om föräldrars rätt och plikt att fostra sina barn samt mot artikel 2 i första tilläggsprotokoll, som är inkorporerad i svensk lagstiftning, att vid utövandet av den verksamhet staten kan påta sig i fråga om uppfostran och undervisning "respektera föräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran och undervisning som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse". Det är orimligt att som lagstiftande organ sänder ut olika signaler, vilket blir följden när man på olika sätt motverkar sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar - även när utnyttjandet försiggår i utlandet - men låter det vara tillåtet med sexuellt umgänge mellan lärare och underåriga elever. Skånberg (kd)
mot · GS02K10 · 2004-10-27 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:8 Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i län och avslår proposition 2004/05:8 och tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regionförsöken i och skall permanentas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att benämningen landsting för självstyrelseorganet i bör ersättas med . , med direktvalt regionalt fullmäktige, har haft ansvar för regionens långsiktiga utvecklingsstrategi, ansvaret för regionala transport-infrastrukturplaner samt för regionalpolitiska utvecklingsmedel, politikområden som, enligt Västsvenska handelskammarens formulering, har en regional logik och vilkas ansvar och befogenheter finner sin naturliga utvecklingskraft i den kultur och erfarenhet som finns på regional nivå. Hela ser inte likadant ut och skall därför inte heller styras utifrån centrala beslut och detaljstyrning. Det är naturligt att människor via aktiv medverkan och påverkan tillsammans med direktvalda förtroendevalda gör prioriteringar som man själv finner vara de bästa utifrån vad man vill åstadkomma inom tillväxt, nya arbetstillfällen och god livsmiljö. Att förändra det sedan Axel centralstyrda är inte gjort över . Därför är det orimligt att regeringen överhuvudtaget ifrågasätter regionens fortsatta existens i eller att detta skall avgöras först efter att ännu en utvärdering eller värdering gjorts. När man äntligen släppt lös en regional kraft kan regeringen väl ändå inte mena allvar med att den skall återgå till gamle samhällsbyggnadsstruktur, en struktur som funnits och som aldrig satts under utvärdering. Därför är det mest logiska att avslå regeringens proposition om en förlängd försöksverksamhet i och istället besluta att permanentas som självstyrelseorgan . Detta bör ges regeringen tillkänna. Självstyrelseorganet i benämns fortfarande som landsting och detta bör ersättas med . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02K2 · 2004-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:23 som allmän helgdag avslår regeringens förslag att göra till allmän helgdag. Som skäl för sitt förslag att göra till allmän helgdag anför regeringen att "det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet och det svenska samhällssystemet utgör stora delar av den nationella identiteten som i med ökad internationalisering förefaller bli mer och mer betydelsefull". Vi delar inte denna uppfattning. Tvärtom menar vi att det är angeläget att motverka ett ideologiserat nationsbegrepp grundat i etnicitet, språk och "kulturarv" och istället framhäva det multietniska samhället som naturlig och självklar grund för medborgarrätt och folksuveränitet. Att framhäva nationaldagen, med sin historiska bakgrund i en tämligen inskränkt nationalism, genom att göra den till helgdag vore ett steg i fel riktning. Dessutom innebär förslaget att ersätta med nationaldagen som helgdag en arbetstidsförlängning.
mot · GS02K3 · 2004-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:23 som allmän helgdag beslutar att avskaffa som helgdag utan att göra till helgdag. bör inte göras till allmän helgdag. Det finns en rad argument för detta. För det första är inte någon bra dag att fira. blev kung i . Riksbyggaren, bokbålsarrangören, tyrannen och klosterbrännaren skapade nationen , av detta kom den . fick förvisso också regeringsformen. Många andra länder firar sina nationaldagar till minne av självständighet från ofrihet och förtryck, såsom , då våra västliga grannar blev fria, från både danskar och oss svenskar. för och för är andra exempel på att nationaldagen firas till minne av att ofrihetens och förtryckets ok har kastats. Någon sådan befrielsehistoria har inte . "Du tronar på minnen från fornstora dar, dåärat ditt namn flög över jorden" är snarare en hyllning till den tid då var en imperialistisk krigsnation. För det andra bör ytterligare allmänna helgdagar inte införas. Det finns redan alltför många sådana. I ett modernt och dynamiskt arbetsliv och ett mångkulturellt - i vid bemärkelse - samhälle kommer de allmänna helgdagarna att fortsätta spela en allt mindre gemensam roll. Att göra till allmän helgdag betyder inte att den automatiskt blir en gemensam ledig dag, eftersom stora delar av samhällsmaskineriet måste fungera med "business as usual" oavsett om skolbarnen skickas hem eller inte. Däremot undergräver det möjligheten att fira olika typer av helgdagar och högtider som är viktiga i olika grupperingar. Sist, men absolut inte minst, vårt sammanlagda arbetsdeltagande behöver emellertid öka. En helgdag kostar samhällsekonomin av BNP (se marsprognos 2004, Kalendereffekter). Det betyder för , varav skulle tillfalla den offentliga kassan, dvs. utmaning framöver är inte att finna på nya ledigheter, vare sig det handlar om att flytta helgdagar, införa friår eller förtidspensionera bort sjukfrånvaron. I är vi i huvudsak överens om ett samhällskontrakt mellan medborgarna som innebär att barn och gamla får såväl sin försörjning som sin omsorg garanterad och i stor utsträckning bekostad via den arbetande befolkningens skatteinbetalningar. Ju mer vi arbetar, desto mer skatteintäkter till rimliga skattesatser. I sin motsats, ju mindre vi arbetar i arbetsför ålder, desto högre skattesatser. Det är dags att släppa den metod, som enligt min uppfattning redan nått vägs ände, nämligen ständiga skattehöjningar för att bl a bekosta ständiga arbetsminskningar. Av ovan nämnda skäl anser jag att bör upphöra som allmän helgdag och att även framgent fortsätter att vara vardag.
mot · GS02K315 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättares möjlighet att tjänstgöra i /regionfullmäktige. Enligt vallagen utser ersättare för ledamöterna i (regionfullmäktige). För varje ledamot skall utses lika många ersättare som ledamotens parti fått mandat i valkretsen. Minst tre ersättare utses dock för varje ledamot. För kommunfullmäktigeförsamlingarna gäller att respektive kommunfullmäktige själv bestämmer hur många ersättare som skall finnas. (Dock gäller att det får utses högst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunen) När det gäller ersättarnas möjlighet att tjänstgöra föreskriver kommunallagen 5 kap. 16 § följande: "I kommunfullmäktige har ersättare från samma valkrets som ledamoten företräde till tjänstgöring. Om samtliga ersättare för en ledamot i kommunfullmäktige är förhindrade att inställa sig eller att vidare delta i ett sammanträde, skall i ledamotens ställe den ersättare inträda som enligt den bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den första platsen för partiet i valkretsen. Om en sådan ersättare inte kan tjänstgöra, skall den ersättare inträda som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra platsen för partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Om partiets samtliga ersättare i valkretsen är förhindrade att inställa sig eller att vidare delta i ett sammanträde, skall den ersättare inträda som har utsetts för partiet i någon annan valkrets efter den grund som har sagts. Därvid har den ersättare företräde som har utsetts i den valkrets där partiets röstetal är högst. Lag (1997:166)." Som framgår står det i denna regel enbart om kommunfullmäktige. Detta tolkas på flera håll som att reglerna inte kan gälla inom och regionfullmäktige. I medför detta exempelvis att ersättare måste inkallas och finnas som reserver från samtliga fem valkretsar. Trots att kanske sju-åtta ersättare finns på plats från partiet kan inte någon av dessa gå in och tjänstgöra om de inte tillhör rätt valkrets. I stort sett alla partier i har ansett att reglerna i kommunallagen borde gälla även för regionfullmäktige eftersom ersättarna främst företräder sitt parti. Att gåöver valkretsgränserna är ju också möjligt när det gäller riksdagsmandat. I vallagen 18 kap. 22 § står det exempelvis att mandaten kan överflyttas till en annan valkrets om det är så att partiet fått fler mandat än vad som motsvarar antal namn på valsedel i en valkrets. Det är därför rimligt att vallagen eller kommunallagen ändras så att det i / regionfullmäktige är möjligt för ersättare att tjänstgöra även för ledamot från annan valkrets.