ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K383 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en utredning som undersöker innehållet i fritidspolitikerns uppdrag och samspelet mellan fritidspolitiker respektive heltidspolitiker och tjänstemän. Demokratins fundament är allas likvärdiga möjlighet till deltagande i den gemensamma beslutsprocessen. I praktiken finns flera hinder gentemot denna princip. I olika forum väger vår röst olika, som det lätt uppstår en klyfta mellan väljarna och de som väljs till olika uppdrag. Av särskild betydelse för att överbrygga denna klyfta är fritidspolitikern och dennes roll. Det är bland annat mot denna bakgrund som ett av målen för den statliga demokratipolitiken är att få fler förtroendevalda. Fritidspolitikern, som huvudsakligen ägnar sig åt en annan sysselsättning än politik, har familj och andra intressen, blir i den kommunala verkligheten lätt gisslan hos heltidspolitiker med betydligt bättre möjlighet att studera frågor och bakgrund och tjänstemän som trots att de inte är valda till något uppdrag har stora möjligheter att påverka beslut som fattas. För att komma till rätta med sådana situationer har man i olika kommuner laborerat med olika ersättningssystem för fritidspolitiker. På riksplanet har vi som arbetar garanterad möjlighet till viss ledighet från tjänst för utförande av sitt politiska värv. Dessa, och andra, åtgärder har dock inte räckt för att lösa problemet. Därför behövs en utredning som undersöker innehållet i fritidspolitikerns uppdrag samt samspelet mellan fritidspolitiker respektive heltidspolitiker och tjänstemän i syfte att tydliggöra innehållet i dessa uppdrag och ansvarsfördelningen dem emellan.
mot · GS02K384 · 2004-10-04 00:00:00 — Offentlighet vid politiska kampanjer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstadgat krav påöppenhet kring resurser vid personvalskampanjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstadgat krav påöppenhet kring resurser vid folkomröstningskampanjer. Olika partiers och intressegrupperingars stöd i form av ekonomiska bidrag, rabatter, arbetskraft och indirekta bidrag är en ofta omdebatterad del av den svenska demokratin. För att skapa öppenhet i fråga om vilka intressen som stöder olika partier och politiska grupperingar samt veta hur mycket stödet uppgår till har frågan om ett lagstadgat krav på sådan öppenhet utretts vid ett flertal tillfällen. Den senaste utredningen, ledd av , konstaterade riktigt att det frivilliga system för redovisning av bidrag som finns som en överenskommelse mellan riksdagspartierna inte fungerar. Man drog därför slutsatsen att det behövs ett lagstadgat krav påöppenhet. Frågan bereds nu inom . Tyvärr gäller inte kravet från den Gidlundska utredningen kampanjer inför folkomröstningar och personvalskampanjer, trots att väljarna torde ha samma krav påöppenhet gentemot sådana organisationer som gentemot de politiska partierna. borde därför, inför regeringens beredning, tillkännage att man önskar lagstadgade krav påöppenhet kring resurser också vid personvals- och folkomröstningskampanjer.
mot · GS02K386 · 2004-10-04 00:00:00 — Meddelarfrihet i kommunala bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa samma regelverk vad gäller grundlagsfästa rättigheter för anställda vid kommunala bolag som gäller för offentligt anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att förändra lagen om offentlig upphandling.1 1Yrkande 2 hänvisat till FiU. fanns det i 1 432 kommunalt ägda bolag med cirka 43 000 anställda och en omsättning på . fanns det 116 landstingsägda bolag med omkring 37 000 anställda och en omsättning på 32 miljarder. Ytterligare flera tusen personer arbetade inom privata företag som i entrepenadform bedrev verksamhet. Kommunägda bolag och privata bolag som bedriver verksamhet på entreprenad spelar en viktig roll, både som leverantörer av välfärdstjänster och som förvaltare av landstingens och kommunernas förmögenhet. Det är vanligast att verksamhet bedrivs i förvaltningsform. Personalen inom denna verksamhet är offentligt anställd och omfattas av ett grundlagsfäst skydd vad det gäller yttrandefrihet och meddelarfrihet. De grundlagsfästa fri- och rättigheterna kan inte avtalas bort. Ej heller kan arbetsgivaren genom ensidiga påbud inskränka sådant som yttrandefrihet. Grundlagsskyddade fri- och rättigheter går före lojaliteten med arbetsgivaren. För arbetsgivaren är det straffbart att efterforska om någon under meddelarskydd meddelat sig med medier. Skälen till dessa långtgående grundlagsfästa fri- och rättigheter är uppenbara. Öppenheten är en garanti för att offentlig verksamhet bedrivs i enlighet med de höga krav som vi som medborgare har rätt att ställa. Väljare, medier och politiker ges härigenom goda möjligheter att granska och nagelfara verksamheten. Ett fritt och öppet debattklimat med medarbetare som aktivt deltar i det offentliga samtalet, också när det rör den egna arbetsplatsen, är ett viktigt instrument för kontinuerlig verksamhetsförbättring. Det motverkar dessutom att det inom verksamheten begås fel, misstag eller rena olagligheter. Ett öppet debattklimat på den egna arbetsplatsen och en möjlighet att delta i det offentliga samtalet skapar dessutom en bättre och tryggare psykosocial arbetssituation. Ur ett medborgarperspektiv är det rimligt att verksamhet som bedrivs i bolagsform på entreprenad bör lyda under samma regler vad det gäller yttrande- och medddelarfrihet som gäller inom verksamhet som bedrivs i förvaltningsform. Det är viktigt för att den enskilda medborgaren skall få en berättigad insyn i verksamheten. Det bör därför utredas hur en förändring av regelverket i enlighet med vad som anförts ovan angående yttrandefrihet och meddelarfrihet för anställda inom kommunala bolag skall säkerställas. En motsvarande utredning bör göras vad det gäller lagen om offentlig upphandling för att säkerställa motsvarande fri- och rättigheter för anställda som arbetar i företag som utför verksamhet på entreprenad.
mot · GS02K389 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om karantänsregler för ministrar. I många länder finns karantänsregler för ministrar som lämnar regeringen för att gå direkt till arbete inom näringslivet i en bransch han eller hon haft tillsyn över. Den ansedda antikorruptionsorganisationen har påpekat att har för otydliga regler på detta område. Det handlar inte om ett yrkesförbud för tidigare ministrar utan att införa någon form av regelverk för de gränsfall där den subjektiva uppfattningen hos en enskild minister kan behöva stöd och korrektiv. Regeringen bör utreda behovet av någon form av karantänsregler för ministrar som lämnar regeringen för att gå direkt till arbete inom näringslivet i en bransch han eller hon haft tillsyn över.
mot · GS02K390 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för annan än arbetsgivare att betala in kompensation för bortfall av pensionspremie. För att det politiska och demokratiska arbetet i våra kommuner och landsting ska kunna genomföras krävs att tusentals förtroendevalda med regelbundenhet tar ledigt från sina arbeten för att kunna delta i det kommunala beslutsfattandet. Som en ersättning för lönebortfallet betalas för förlorad arbetsförtjänst och kommun- respektive fastställer därutöver ett arvode. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst innebär däremot inte att den som erhåller ersättningen får kompensation för bortfall av avtalspension. Enligt nuvarande regler är det endast arbetsgivaren som kan betala in till försäkringsbolaget. En kommun eller ett landsting kan inte ersätta uppdragstagaren för bortfall av försäkringspremie. hänvisade under föregående till den så kallade demokratipropositionen där regeringen framhöll att skyldigheten för kommuner och landsting att ersätta förlorad lön, pension och semesterförmåner, liksom möjligheten att använda schabloniserad ersättning, skulle kvarstå. En sådan schablon borde även kunna tillämpas för att kompensera förlusten av ett årligt intjänande av en framtida pensionsförmån. Den utbetalning som sker till den förtroendevalde betraktas emellertid som lön, och då krävs också skatt och arbetsgivaravgifter. Att inte kunna ersätta för bortfallet av pensionsinbetalningar innebär att en "fritidspolitiker" kan förlora större belopp i oinbetalda pensionspremier. Det behövs en ändring för att ge rätt till annan än arbetsgivare att sätta in pengar på "pensionskontot".
mot · GS02K393 · 2004-10-04 00:00:00 — Utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta kommun att ha bara en valkrets i kommunfullmäktigevalet . När valen till och landstingen summeras i mandat undanröjs de värsta orättvisorna med ett utjämningssystem. Såär det inte i kommunvalet. Här kan fler röster vara värda färre mandat. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Sådana utjämningsmandat existerar i både landstings- och riksdagsval. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet åt kommunerna att också använda sig av utjämningsmandat. Det nuvarande systemet inbjuder gärna till manipulation med valkretsindelningar i de större kommunerna eller antalet mandat i kommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarande situationen är att införa utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner. Låt oss ta ett exempel. I årets val röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta har Socialdemokraterna, vunnit en majoritet i fullmäktige efter att mandatfördelningen är genomförd. De borgerliga partierna fick ca 200 röster mer än Socialdemokraterna, tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat fler. Samma situation uppstod även efter kommunvalet i kommun. Detta är ur demokratisk synvinkel oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. För att rätta till denna skevhet bör man införa utjämningsmandat även för kommunvalen. En alternativ lösning är att tillåta att även större kommuner bara har en valkrets. Detta bör genomföras på försök i några kommuner vid nästa val. Jag föreslår att bör vara en av dessa försökskommuner eftersom Uppsalaborna fått fel majoritetsförhållande i kommunfullmäktigeval två gånger i rad.
mot · GS02K396 · 2004-10-01 00:00:00 — Nya förvaltningsområden för minoritetsspråken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stegvis fortsätta reformarbetet med att utöka förvaltningsområdena för minoritetsspråken i landet. antog propositionen 1998/99:143 "Nationella minoriteter i " Beslutet innebar att nationella minoriteter och deras språk erkändes. Enskilda har rätt att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter med verksamhet i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i stor utsträckning. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Den största enskilda minoritetsgruppen i är sverigefinländarna. Huvuddelen av sverigefinländarna bor inte i norra delarna av landet, i förvaltningsområdena, utan i , Göteborgs-, Olofströms- och Boråsområdena, varför en utvidgning av förvaltningsområdena är nödvändig. bör också stödet till olika kulturaktiviteter stärkas för minoriteter. Regeringen har tillsatt en särskild utredning som skall undersöka det finska språkets ställning i Stockholms- och . Utredarens uppgift är att analysera förutsättningarna för att göra även detta område till en del av det finska förvaltningsområdet. Utredningsuppdraget skall redovisas . Det är viktigt att utredningen inte blir en anledning till att reformarbetet fördröjs. Det är viktigt att en människosyn som ser människan som en unik person, fri, likvärdig och ansvarig, styr synen på nationella minoriteter och de olika minoritetsspråken. Ursprungliga och naturaliserade svenskar liksom språkliga och etniska minoriteter ska ha samma samhälleliga rättigheter och skyldigheter. Det är viktigt att fortsätta stärka minoritetsspråkens ställning även utanför de förvaltningsområden som börjat arbeta i enlighet med beslut. Enligt min mening måste reformarbetet fortsätta så att det stegvis blir en positiv utveckling för minoritetsspråken i hela landet. Speciellt kommuner med stor invandrartäthet har ett speciellt ansvar för den utvecklingen. , Göteborgs-, Borås- och Olofströmsområdena bör särskilt uppmärksammas eftersom stora grupper sverigefinländare bor i dessa områden.
mot · GS02K398 · 2004-10-03 00:00:00 — Delad skatt och rösträtt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheten att dela en persons kommunala skatt och kommunala rösträtt på flera kommuner utifrån hans eller hennes boendemönster. Männsikors livsstil har tydligt ändrat boendekaraktär och kan med all säkerhet ytterligare förstärkas på så sätt att man har flera olika boenden . Människor har ett arbetsliv och bostad på en ort, ett helgliv på en annan ort och ett tredje fritidshus med ett liv som består mer av semestertid eller fritid. På varje sådan boendeort uppstår naturligtvis situationer i vardagen som innebär att man är beroende av den offentliga service som oftast betalas av kommunalskatt. Det kan till och med vara så att där man är mantalskriven alltsåär den ort där man har den minsta belastningen på det som härrör till kommunalbudgeten. Många kustkommuner har lyft fram problematiken att det finns många s.k. fritidsboende som de facto vistas i fritidskommunen och därmed belastar den kommunala budget man inte betalar till. Den andra sidan är att många människor också vill engagera sig och har intresse i det vardagliga livet där man bor/vistas även om man har flera olika geografiskt belägna boenden. Därför är det nu dags att se över möjligheter att dela upp en persons kommunala skatt på flera kommuner där man har sitt boende och därmed också se över vallagen så att en persons kommunala rösträtt kan delas på flera kommuner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02K399 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att ändra 4 kap. 23 § kommunallagen med syfte att fördjupa och utveckla den kommunala demokratin. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt, och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde skall ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer alltså på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ej sällan är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ner förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör denna lagparagrafs första del ändras till förslagsvis följande lydelse: "En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och deltaga i överläggningarna men inte i besluten." En dylik ändring är ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin. Paragrafens andra del, som talar om att få sin mening antecknad till protokollet, kan upphävas eller möjligen kan kommunfullmäktige ha kvar "kontrollen" där. Det är egentligen inte rimligt att en förtroendevald som med hjälp av närvarorätten deltager i ett nämndsammanträde skall ha en starkare ställning än ett annat partis närvarande ersättare som ej har rätt att få sin mening antecknad till protokollet.
mot · GS02K402 · 2004-10-01 00:00:00 — beslutar om ändring i vallagen (1997:157) 2 kap. 2 § enligt vad som i motionen anförs om valkretsarnas namn. bildades genom en sammanslagning av (utom kommunerna som kom att tillhöra ), och . Därmed var alltså den statliga regionala organisationen bildad. Vid valet fick invånarna i den blivande även välja ett regionfullmäktige, det vill säga regionens "riksdag", med 149 ledamöter. Den innebar att i , , i och sjukvårdsverksamheten i slogs samman till en enhet. Men utöver att sköta landstingens traditionella sjukvårdsverksamhet blev regionen också på försök ett regionalt självstyrelseorgan som tog över ansvar för utvecklingen i . Regionbildningen innebar därmed att bland annat ansvaret för sjukvård och tillväxt- och utvecklingsfrågor samlades under regionfullmäktige. En drivande tanke bakom bildande var att demokratin skulle fördjupas genom införandet av en regional demokrati. Det vill säga att frågor som rörde utveckling och framtid skulle avgöras av regionens egna direktvalda politiker, inte som tidigare av statliga tjänstemän på . Förhoppningen var att demokratin skulle vitaliseras genom att makten blev lokalt förankrad och byggde på engagemang för den egna bygden. Därför läggs nu också stor vikt vid nätverksidén, alltså att enskilda människor, föreningar, företag, kommuner, högskolor med mera ska vara med och skapa den nya regionen. Regionen fungerar väl, men inne på sitt sjätte år är fortfarande de gamla länsidentiteterna djupt rotade i regionens invånare. Trots att det numera står östra på Skaraborgarnas valsedel, södra på södra valsedel, norra på norra valsedel och västra på Bohuslänningarnas valsedel är det inte i första hand östra, södra, norra eller västra västgötar de känner sig som. Alltjämt är de Skaraborgare, eller Bohuslänningar. Väljarna i kan läsa "" på sin valsedel, det är logiskt och glasklart. Att Göteborgarnas valkrets skulle ha döpts till sydväst skulle knappast ha underlättat på valdagen. Samma logik som gällde vid "dopet" av valkretsen borde gälla även i resten av regionen. De nuvarande valkretsarnas namn förvirrar nämligen mer än vad de förenklar. Att det på valsedeln ska stå de namn på valkretsen som också används i folkmun borde vara självklart och skulle underlätta ställningstagandet på valdagen. Inget huvudbry skulle behöva ägnas åt att verkligen välja rätt sedel. Därför borde fatta beslut om att ändra namnen på valkretsarna 17, 18, 19 och 20 i vallagen (1997:157) 2 kap. 2 §. västra valkrets till , norra valkrets till , södra valkrets till och östra valkrets till . Ändringarna bör införas senast .
mot · GS02K406 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av medborgarkontor. Det behövs en rad olika åtgärder för att öka medborgarnas inflytande och engagemang att stärka demokratin. Vi vill i den här motionen peka på en åtgärd - inrättandet av fler medborgarkontor i landet. Det är ett sätt att stärka den lokala demokratin och öka medborgarnas delaktighet. Inte minst angeläget är att medborgarkontor etableras på mindre orter i en kommun. Det finns ingen mall för hur ett medborgarkontor ska organisera sin verksamhet. Det kan variera från kommun till kommun alltefter de förutsättningar och behov som finns. Regeringen bör överväga hur en utbyggnad av medborgarkontor ska kunna ske med inriktningen att de ska finnas i hela landet.
mot · GS02K407 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta dag. är ett stort namn utomlands, inte minst i , men alltför okänd i sitt hemland. Runtom i världen uppmärksammas hans insatser på många olika sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillerkänns hedersmedborgarskap och skolor undervisar om hans insatser. Dessvärre får man ibland uppfattningen att detta inte gäller i eget hemland. Det är som man fortfarande skäms för den hand-lingsförlamning och undfallenhet som kännetecknade den svenska regering-ens hantering av fallet efter hans försvinnande. Ett resolut ingripande då hade kanske till och med kunnat rädda hans liv. räddade med fara för sitt eget liv tiotusentals judar från en säker död i nazisternas läger. Hans aktion slutade med att han kidnappades i och fördes till ett fängelse i , där han troligen utsattes för tortyr och kanske avrättning. Den kamp som utkämpade mot antisemitism är ingalunda avslutad, inte ens i Raouls hemland. I en nyligen publicerad , Manifestations of anti-Semitism in Union av och från on Anti-Semitism, hävdas det att är ett av de EU-länder där antisemitismen ökar mest. I rapporten pekas ut som ett av fem länder - de övriga är , , och - där antijudiska aktioner har ökat mest . rapport , som publicerades visar att lärare på förortsskolor i de svenska storstäderna rapporterar om öppet judehat bland arabiska och muslimska elever. Det kan ta sig uttryck i vägran att studera judendom, beundran inför eller förnekande av Förintelsen. Antijudiska åsikter förekommer även bland elever med till exempel högerextrema eller nazistiska sympatier. Det förekommer antisemitism bland arabiska och muslimska elever. Det finns många sätt för oss svenskar att uppmärksamma en av vår tids mest hjältemodiga medborgare. Här i avsätter vi för att uppmärksamma barnen, kvinnorna, miljön, FN etc. Jag anser att det vore på sin plats att också avsätta för att hedra . Det kan vara då vi aktualiserar kampen mot nazism, rasism och för antisemitism. Det vore ett naturligt sätt att visa en senkommen uppskattning av en av de största svenska hjältarna .