mot · GS02N403 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regional tillväxtpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den regionala beslutskraften och beslutskompetensen utvidgas för del.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny bostadspolitik för att förhindra bostadsbrist i Skåne.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattekompensationen från till delas ut till och kommunerna i Skåne.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en vitbok vad avser integrationen inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam dansk-svensk 24-timmarsmyndighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att prioriteringar som görs i RTI-planen bör öka i samband med fördelningen av de nationella infrastruktursatsningarna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägsförbindelse mellan och Sturup.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på skånsk infrastruktur.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tidtabell för byggandet av en förbindelse mellan och , den s.k. HH-tunneln.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av E 22.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skulle få gå före och bli försöksregion för förenklade regler vad avser skattepolitik, förenklingar för företagande, arbetsrättslagstiftning och arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skulle få gå före och bli försöksregion för skatteavdrag för hushållsnära tjänster.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omdisponera medel för att även stödja arkeologiska utgrävningar i Uppåkra.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat statligt stöd till Glimmingehus.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av möjligheterna för besökare på Vin & Sprits verksamhet på i att få köpa varorna på plats.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rättvisa spelregler för den skånska livsmedelsproduktionen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla delar av skall ha rätt till den trygghet som polisiär närvaro innebär.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilda insatser måste göras mot ungdomsbrottsligheten.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen på ett tydligt sätt engagerar sig i arbetet för att få ESS till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av omförhandling av skatteavtalet med avseende bemanningsföretags möjligheter att verka på båda sidor av Öresund.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att också borde erhålla resurser för att initiera samarbete mellan regionen och de nya medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska och danska staten borde stärka forskningssamarbetet, t.ex. vad gäller livsmedel, medicin och bioteknik.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för studenter att studera på båda sidor av sundet.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska studenter borde erbjudas samma möjlighet som de danska studenterna vad avser stöd för resor över sundet.9 1Yrkandena 2 och 6 hänvisade till KU. 2Yrkande 3 hänvisat till BoU. 3Yrkandena 4, 13 och 21 hänvisade till SkU. 4Yrkandena 7-11 hänvisade till TU. 5Yrkandena 14 och 15 hänvisade till KrU. 6Yrkande 16 hänvisat till SoU. 7Yrkande 17 hänvisat till MJU. 8 Yrkandena 18 och 19 hänvisade till JuU. 9Yrkandena 23-25 hänvisade till UbU. En allians för maktskifte är värt en bättre regering. behöver nya tag och ett nytt ledarskap. Våra partier är fast beslutna att utgöra ett sådant alternativ till den sittande regeringen att väljarna 2006 röstar fram ett regimskifte. med Socialdemokraterna är mer än nog. kan mycket bättre. Med ett som får rätt möjligheter blir en tillväxtmotor för norra . Med ett som får rätt möjligheter kan skåningars företagande, arbete och nytänkande skapa nya resurser för angelägna satsningar i hela . Med ett som får rätt möjligheter kan människor få lite mer av frihet och lite mer makt över sitt eget liv. Att det saknas visioner och framtidsstrategier blir tydligt när man jämför möjligheter med utfallet. Det görs långt ifrån tillräckligt för att röja de hinder som finns för integration, tillväxt och skapande. behöver en ny integrationspolitik, en offensiv tillväxtpolitik och en modern syn på gränsöverskridande regioner. Tyvärr gör inte heller regeringsunderlagets skånska representanter i tillräckligt för att uppmärksamma möjligheter och främja satsningar på skånsk utveckling, inte heller står de tillräckligt starkt upp för genuint skånska frågor. Detta är en anledning till att och skåningarna ofta får stå tillbaka när det gäller viktiga satsningar. Vår skånska allians för en ny borgerlig majoritet i siktar därför både på att nå en ny regering och en ny kraft i värnandet om skånska intressen i . I denna motion tar vi särskilt upp några strategiska frågor som måste mötas för att skapa större möjligheter för regional tillväxt - för att i större utsträckning ta tillvara goda möjligheter. Ett starkt är bra för Det är tillväxt i ekonomin som en gång lyft ur fattigdomen. Det är tillväxt som förutsätts för fortsatt stärkt välstånd och möjligheter att stärka välfärden. Tillväxt kommer inte av sig själv utan skapas genom enskilda människors arbete, kunskap, nytänkande och entreprenörskap. behöver en offensiv tillväxtpolitik som röjer hinder för enskilda människors skapande. I tillväxtdebatten används ofta ett övergripande nationellt perspektiv. Det är självklart och viktigt. Men man måste också komma ihåg att den nationella tillväxten byggs upp av regionala och lokala förhållanden. behöver både en nationell tillväxtpolitik med bättre företagarklimat och ett skattesystem som värnar de välståndsbildande krafterna och en regional tillväxtpolitik som tar tillvara lokal växtkraft, initiativkraft och entreprenörskap. Tillväxt är inget nollsummespel. Ett med stark tillväxt är bra för hela . Olika regioner i utvecklas på olika sätt. Förutsättningarna är olika i olika delar av landet. Därför kan inte hela regionaliseras efter en och samma mall. Skall regionaliseringen bli riktigt lyckad måste den nationella likriktningen ersättas, inte av regional likriktning, utan av regional mångfald. I en gränsregion som behövs en annan och större uppsättning kompetensområden för att underlätta integration jämfört med vad som behövs i en region i en annan del av landet där utmaningarna och förutsättningarna är andra. Olikhet och mångfald i ett så stort land som är en tillgång. Därför bör olika modeller för regionalisering kunna prövas i olika delar av landet, så att man på olika håll kan se vilka lösningar som bäst tar vara på de olika förutsättningarna som finns. I råder bred politisk enighet om det positiva i att flytta ansvar från staten till regionen. Förhoppningen är att frågor om kommunikationer, näringsliv och kultur kan behandlas bättre med ett regionalt, skånskt perspektiv. Att denna åsikt är väl förankrad såväl bland beslutsfattare inom politik och näringsliv som i befolkningen i övrigt, visade den samstämmiga kritik som riktades mot regeringens försök att avbryta försöksverksamheten med i slutet av förra mandatperioden. Den regionala beslutskraften och beslutskompetensen måste utvidgas. Den så kallade förslag angående bör i detta avseende betraktas som ett lägsta golv för omfattningen av den regionala beslutskraften. Huvudansvaret och tillhörande resurser som avser regionalpolitik, regional näringspolitik samt planering av regional transportinfrastruktur bör därför föras över från till regionen. Statliga medel för utvecklingsprojekt skall fördelas av regionen. Regionen skall också själv kunna fördela utvecklingsmedel till regionala kulturinstitutioner. Hur pengarna i den så kallade kulturpåsen skall fördelas inom måste vara ett beslut som skall tas i . Den skånska ekonomins utveckling Flera olika bedömningar har pekat på att håller på att växa in i en allt viktigare ekonomisk roll. Särskilt tydligt är det om man ställer utvecklingen i i relation till övriga delar av . , som en del av , håller på att utvecklas till kanske främsta tillväxtmotor. Den nya positiva synen på den skånska växtkraften står i tydlig kontrast till den bild av skånsk ekonomi som gällde för bara något årtionde sedan. präglades av stagnation och i vissa fall tillbakagång. passerade till exempel , hovedstadsregion i invånarantal. och befann sig i en djup ekonomisk kris. På den danska sidan steg arbetslösheten och på den svenska sidan med . påbörjades en utveckling som innebar att den nedåtgående trenden bröts på båda sidorna av . Ett tydligt tecken på att attraktivitet stärkts finner man i flyttströmmarna inom landet. hade ett positivt flyttningsnetto gentemot övriga landet på 3 387 personer enligt SCB. I dessa siffror gömmer sig bland annat ett positivt flyttningsnetto gentemot på 887 personer. Detta torde vara en historiskt mycket hög siffra. Kanske den högsta. Särskilt tydligt blir detta om man jämför med läget då hade ett årligt negativt flyttningsnetto gentemot på mellan 400 och 750 personer. Även på den danska sidan av har befolkningsutvecklingen vänt till det positiva . Det tycks också vara så att de personer som flyttar till har generellt högre utbildningsnivåän genomsnittet för landet, vilket också det är positivt för tillväxtkraften. Statistiken över nyföretagande visar också att varannan nyföretagare har högskoleutbildning, vilket är betydligt mer än i övriga landet. och startades totalt 1 805 nya högteknikföretag i Malmö-/enligt tidningen . Totalt var 21 371 personer sysselsatta i högteknikföretag 2002 i Malmö-/. Det finns också mörka moln på den skånska ekonomiska himlen. Ett av de tydligaste problemen i skånsk ekonomi är den höga arbetslösheten. I , liksom i övriga landet har arbetslösheten fastnat på en oacceptabelt hög nivå. Jämfört med är förvisso antalet öppet arbetslösa något färre, men hela minskningen förklaras av en kraftig utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Den totala arbetslösheten är således oförändrat mycket hög. I takt med ökade attraktivitet och den starka inflyttningen ökar bostadsbristen. Flera skånska kommuner har bostadsbrist, i andra kommuner är en bristsituation hotande. Den misslyckade bostadspolitiken håller på att bli ett allvarligt tillväxthinder. I de svenska regioner där växtkraften är som starkast är också bostadsbrist ett faktum. Priserna på småhus och bostadsrätter rusar i höjden och även i börjar så kallade svarta lägenhetsaffärer att uppstå. Det beror huvudsakligen på att det byggs för få hyreslägenheter. Skall potential kunna utvecklas fullt ut krävs att bostadspolitiken förändras. Äganderätten måste stärkas, bland annat måste upplåtelseformen ägarlägenheter införas. Instansordningen inom (PBL) måste förkortas så att inte byråkrati hindrar byggandet av nya bostäder, hyressättningssystemet måste ändras så att det finns incitament till att bygga hyreslägenheter, och skatterna på boende måste sänkas. Ytterligare ett mörkt moln är att man ännu inte på allvar kan se att den regionala obalansen inom håller på att brytas. Mångfalden är en fördel för , men ska hela växtkraft kunna utnyttjas fullt ut krävs att blir rundare. För att stärka östra möjligheter är kommunikationerna avgörande. Skall potential kunna utvecklas fullt ut krävs dels en ny bostadspolitik, dels bättre kommunikationer mellan de delar av som har en kraftig tillväxt av arbete och de delar som erbjuder ett attraktivt boende. Det är viktigt att förbättra den offentliga servicen från myndigheternas sida i och . Inrättandet av en 24-timmarsmyndighet är en angelägen satsning. finns det ett otal olika myndigheter som skall blanda sig i medborgarnas dagliga liv. Man kan jämföra detta med det danska teknologiministeriet som utformat en "one-stop-shop" för en rad myndighetstjänster. Man behöver inte veta vilken myndighet man ska vända sig till för att till exempel göra en ansökan. Med hjälp av digital signatur kan medborgarna utföra sina ärenden direkt på hemsidan. Samtliga kommuner använder portalen. Den måste visa ledarskap och se till att en svensk 24-timmarsmyndighet inrättas. Slutmålet borde vara en gemensam dansk-svensk myndighet. Integrationen börjar ta fart Ekonomisk verksamhet är till sin natur expansiv, nyfiken och gränsöverskridande. Men den är också beroende av vilka institutioner och spelregler som sätts upp. Nationsgränser kan vara effektiva hinder. Trots allt kan man se hur allt fler människor drar nytta av möjligheter. Arbetskraftspendlingen har ökat. Betydelsen av tillkomst kan inte nog understrykas. & Handelskammare visar i sitt årliga index över integrationen i en svag uppgång för integrationen . På skalan där 100 motsvarar full integration ligger nuvärdet på 60. Detta visar att det finns mycket kvar att göra. Målet för arbetskraftsintegrationen över sundet måste vara att det är lika naturligt att pendla mellan och som mellan och . Även om man ser positiva tendenser är steget långt innan man nått så långt. satte nytt trafikrekord. Totalt reste 589 505 personer med tågen. Det är rekord för en enskild månad. Även det totala resandet över sundet ökar. Trafikökningen var jämfört med . Det skatteavtal som slöts mellan den svenska och den danska regeringen var välkommet. Men det innehåller en del brister, framför allt för kommunal- och landstingsnivå i . Kommunerna och landstingen erbjuder samtliga invånare en hög service som betalas via skatten: sjukvård, skola, barnomsorg m.m. Möjligheten att ta ut avgifter är begränsad efter riksdagsbeslut. Enligt det tecknade skatteavtalet sker en avräkning mellan danska och svenska staten. Staten kompenserar sedan hela det svenska kommun- och landstingskollektivet via det generella statsbidraget och inkomst- och kostnadsutjämningen. Det enda rimliga är att kompensationen från till delas ut till och kommunerna i och inte som till alla kommuner och landsting i . En stor brist i skatteavtalet är att det inte tar hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för bemanningsföretag. De kommer, liksom tidigare, att hindras från att hyra ut arbetskraft över sundet. Vi menar att bemanningsföretagens anställda enbart skall beskattas i det land där de är anställda, dvs. där bemanningsföretaget har sitt kontor. Som det nu är måste de anställda och företaget skatta i två system, betala sociala avgifter till två system, begära jämkning etc., vilket gör att den administrativa tröskeln blir alltför stor och att den fria rörligheten för tjänster kraftigt inskränks. Avtalet måste på denna punkt kompletteras med en överenskommelse som också underlättar för bemanningsföretag. Det är dags att öka tempot i integrationsarbetet. Särskild kraft bör läggas på att riva de barriärer som olika socialförsäkringssystem innebär för pendlande arbetskraft. De svenska och danska regeringarna bör upprätta en vitbok som tydligt listar vilka hinder som återstår för integrationen och inom vilken tidsperiod dessa skall avskaffas. En satsning på integrationen i regionen måste också innebära krafttag för att bryta det utanförskap som upplevs av många människor med annan bakgrund än svensk. Målet måste vara att gå från bidrag till arbete, från storstadssatsningar fyllda med ord till konkreta insatser för att ge människor framtidshoppet åter. För framtid måste vi få en helt annan politik på detta område än den som bedrivs. behöver en kraftfull tillväxtpolitik Skall växtkraft tas tillvara måste vi ha en infrastruktur som ger möjligheter att ta tillvara initiativkraft, kunskap och entreprenörskap i hela och som klarar att bära de transportbehov som följer påökad ekonomisk aktivitet. De nationella och regionala vägarna och järnvägarna i behöver tillföras en större andel av landets samlade infrastrukturmedel, så att andelen står i rimligare proportion till behovet av infrastruktursatsningar, antal invånare och antal olyckor. Dessutom behövs ett samlat grepp kring infrastrukturutbyggnaderna i . I det sammanhanget är arbete med den regionala planen för transportinfrastruktur (RTI-planen) central. Betydelsen av de prioriteringar som görs i RTI-planen bör öka i samband med fördelningen av de nationella infrastruktursatsningarna. Infrastrukturen i står inför en kraftig utveckling. Nya väg- och spåranslutningar från till och övriga är färdigbyggda. Bron mellan och skapar förutsättningar för att knyta samman regiontrafiken på båda sidor av sundet. saknas dock ett antal strategiska beslut. Den planerade är ett sådant uppskjutet projekt, som är en viktig förutsättning för att tågtrafiken skall utvecklas. I regeringens budgetförhandlingar med och kan man tydligt se att dessa vänsterpartier ständigt försöker försinka . Om de lyckas vore det mycket olyckligt! I detta sammanhang borde också en direkt järnvägsförbindelse mellan och prioriteras som ett angeläget projekt. Kostnaderna för att åka över måste minskas och regeringen bör inleda förhandlingar med sin danska motpart för att åstadkomma detta. Öresundsbroförbindelsen bör kompletteras med en nordlig fast förbindelse. Sedan tillkomst har arbetspendlarna i södra ökat medan siffran för norra är oförändrad, något som bland annat kan förklaras av den tidsödande transportvägen mellan och . Statsministern har talat sig varm för en fast förbindelse mellan och . Vi är rädda för att kommer att dras i långbänk som . Det är dags för en tidtabell för ! Europakorridoren med höghastighetståg från , via en tunnel mellan och , ned mot kontinenten är ett annat viktig infrastrukturprojekt. Moderna snabbtåg har många fördelar - de är energisnåla, miljövänliga, säkra, bekväma och snabba. E 22 är av oerhört stor vikt för att ta tillvara hela växtkraft. Med de spartider som råder är risken stor att E 22:s utbyggnad skjuts framåt i tiden. Testa därför alternativ finansiering för att skynda på utbyggnaden; En PPP-lösning (public-private partnership) skulle kunna tidigarelägga utbyggnaden . Detsamma gäller för andra viktiga projekt såsom E 6:ans förlängning till . Goda flygförbindelser är helt avgörande för växtkraft. , som fick internationell status 2003, har ett ökande passagerantal och nya flygbolag har visat intresse för att trafikera . En fortsatt positiv och stabil utveckling av denna flygplats är mycket viktig för nordvästra men också för den övergripande skånska trafiklogistiken. utvecklas nu i allt större utsträckning i symbios med och här är det framför allt viktigt att kommunikationerna till flygplatsen vad avser kvaliteten på förbättras och som tidigare påpekats behovet av järnvägsförbindelse tillgodoses. vid är ytterligt viktig för hela nordöstra utveckling. Flyget är en viktig kommunikationslänk framför allt för företagandet. Det är därför mycket oroande att de statliga stöden till ifrågasätts. Den utredning som föreslår en gräns på 100 000 passagerare för bidrag till mindre flygplatser är enligt vårt sätt att se det på helt fel väg eftersom det skapar felaktiga incitament. Hela behöver bättre företagsklimat och bättre tillväxtpolitik. Tyvärr verkar inte regeringen vilja genomföra de viktigaste reformerna. Det handlar om skattepolitik, förenklingar för företagande, arbetsrättslagstiftning, arbetskraftsinvandring, men också förenkling och effektivisering av och och andra lagar som försvårar och försenar företagande. Det vore olyckligt om denna tveksamhet för alltid hindrar förändring. Utvecklingen kring är på många sätt en ny utmaning. Gamla regler och lagar som skapats med nationella förutsättningar som utgångspunkt kan därför inte alltid passa den nya internationaliserade verkligheten. Efter euroomröstningen utlovades från regeringens sida att tillväxtpolitiken skulle sättas i fokus. har väldigt lite kommit ut i konkreta förslag. Istället ökar regelbördan för företagen, vilket är helt oacceptabelt. Det är särskilt viktigt för en dynamisk region som med bättre företagarklimat. Det talar för att skulle få gå före och bli försöksregion på flera av de områden som tidigare nämnts. skulle en sådan ordning skapa nya gränsdragningsproblem. Vi menar dock att på ett så avgränsat område som hushållsnära tjänster bör få genomföra försök med särskild lagstiftning alternativt särskilda skatteregler. Hushållsnära tjänster är en viktig bransch i en modern ekonomi. Om regeringen tvekar att genomföra en sådan politik för hela bör man allvarligt överväga att låta gå före. Ett lyckat skånskt försök på detta område kan innebära att får gå före också på andra områden. Det vore bra både för och för som helhet. Turism och livsmedel framtidsbranscher för står starkt på många områden. Vi tror att även turism- och livsmedelsbranschen har förutsättningar att växa sig än starkare. närhet till kontinenten, den vackra miljön, ett intressant kulturliv och närheten till vatten är några av många faktorer som talar för att har en långt större potential för turism än vad nuvarande statistik tyder på. behöver en betydligt mer offensiv turistpolitik. En sådan politik måste innehålla alltifrån bättre regler för småföretag till en mer kvalificerad marknadsföring. För att stärka position finns det många exempel där sevärdheter och kultur diskrimineras mot liknande institutioner i . Här följer några exempel på intressanta turistobjekt som borde kunna få del av den statliga kakan. Fornlämningen i uppskattas till och har daterats till järnåldern (500 f. Kr-1050 e. En fornlämning av denna storlek och betydelse skapar ett stort engagemang från både kommunen och regionen, men den måste även ha ett stort intresse för staten. Det måste vara självklart för staten att omdisponera medel från sina anslag för att även kunna stödja arkeologiska utgrävningar i . finns flera museer. Ett av dessa är . Detta museum har en särställning med i princip samma uppdrag för som har för resten av landet. Med tanke på hur många arkeologiska fynd man gör i de skånska jordarna ökar samlingarna . Ett annat exempel är där statens engagemang borde ökas. Andra åtgärder som skulle stärka turistnäringen vore att ge Vin & Sprits verksamhet på i möjlighet att erbjuda besökare att köpa varorna på plats. Regeringen bör skyndsamt utreda förutsättningarna för detta och därefter återkomma till med förslag på hur genomförande ska ske. Skånskt jordbruk består av 10 000 företag. Man brukar en halv miljon hektar åker, producerar en och en halv miljon ton spannmål, en halv miljon ton mjölk, nötkött, griskött och mycket annat. 27 000 personer är helt eller delvis sysselsatta i produktionen. är kornbod och viktig för den svenska inhemska livsmedelsproduktionen. I finns ungefär hälften av samlade FoU-resurser inom livsmedelsområdet lokaliserade. Till detta kommer en stark råvaruindustri inklusive växtförädling samt maskiner för livsmedelsproduktion. Den totala tillväxten för hela livsmedelsbranschen i bedöms ligga på mellan , d.v.s. något över beräknad tillväxt i hela ekonomin. i har presenterat trendframskrivningar och gjort modellberäkningar som talar sitt tydliga språk: Skånskt jordbruk har goda förutsättningar för att bli en än viktigare framtidsnäring. Produktionen drivs med höga miljöhänsyn och med god djurhållning. Livsmedelsprodukternas kvalitet är hög och forskning och utveckling inom området tillhör de världsledande. Skånsk livsmedelsproduktion är en tillväxtmotor i samhället som med konkurrensmässigt lika villkor mycket väl kan hävda sig på marknaden, både nationellt och internationellt. Men då måste också rättvisa spelregler gälla.