mot · GS02N410 · 2004-10-04 00:00:00 — behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas så att inte välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet måste EU-harmoniseras och vara långsiktigt. Det ska utformas så att vi minimerar miljöbelastningen men säkerställer tillgången till billig energi. 5.10Regeringen tror att fler mätningar löser problemen beslöt i enlighet med regeringens förslag att elnätsföretagen ska vara skyldiga att mäta alla elkunders förbrukning en gång . anser att en rimligare mätfrekvens borde vara för små kunder samt för kunder som förbrukar mer än 8 000 kWh. Stora elkonsumenter bör ha timvis mätning. Enligt en rapport, Individuell värmemätning i svenska flerbostadshus - en lägesrapport, skriven av , är det i nyare byggnader mycket svårt att motivera en elmätarinvestering på . anser att reformen som förmodas kosta 10-15 miljarder, inte efterfrågas av konsumenterna överlag. Tvärtom anser att det måste ankomma på elleverantören att erbjuda en högre mätfrekvens åt de konsumenter som efterfrågar det. Analys av test av energisparande i och 1990-1993 visar att endast en procent sparades till följd av ökat antal avläsningar. Att införa ett obligatorium, utan konsekvensanlys som visar på positivt utfall av energisparande och till hög kostnad för konsumenten, kan inte stå bakom. energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den ryckighet som utmärkt svensk energipolitik har åstadkommit uteblivna investeringar och stor osäkerhet hos såväl elproducenter som elkonsumenter. Därför har föreslagit en energipakt för miljö och tillväxt. En energipakt med miljön i fokus för lösningarna men där också tillgången till trygg elförsörjning till rimliga priser till hushåll och näringsliv garanteras. Långsiktiga beslut ger förutsättningar för näringslivet, också för den elberoende basindustrin, att stanna kvar i landet och trygga jobben. För detta krävs en bred politisk enighet. Det skulle kunna resultera i långsiktiga nyinvesteringar med miljöhänsyn och ekonomi. Det skulle kunna resultera i att blir nettoexportör till istället för att som vara beroende av import av kol- och oljeeldad kraft eller kärnkraft från andra länder. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet ska vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minimeras. Tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden ska säkerställas. Driftssäkerheten måste öka i det svenska energisystemet. i denna motion har de större strömavbrotten i beskrivits. målsättning är en ökad driftssäkerhet som förhindrar strömavbrott helt. är för en fri elmarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre elpriser. Investeringar som leder till minskad energianvändning måste löna sig och inte föra med sig en ökad fastighetsskatt. Särskilda investeringsbidrag kan påskynda processen. Det är viktigt att bidrag som införs i stimulerande syfte har förutsägbara regler, varar och inte tillfälligt dras in vissa år. Regeringens ryckighet i bidragsgivning vad gäller exempelvis konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme, som plötsligt drogs in mellan , motverkar människors tilltro till att använda systemen. Alltför mycket av projektverksamhet som inte ger bestående förändringar i konsumtionsmönster präglar regeringens energipolitik. vill att långsiktighet och uthållighet ska prägla såväl energiutveckling som energiskattesystem. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta ska kunna vara möjligt krävs att stora satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med energieffektivisering samt att förnybara energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut startade ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Programmet har ännu inte lett till nämnvärt resultat. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling.Beslutet om nedläggning togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända. Avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. En stor del av den uteblivna produktionen ersattes av import av fossilbaserad el med därtill hörande koldioxidutsläpp. anser att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också ska ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. Så har icke varit fallet när prövat frågan om stängning. fick för tvåår sedan uppdraget från regeringen att förhandla med kärnkraftsindustrin om hur kärnkraften ska fasas ut. Principen för nedläggning av de 11 kvarvarande reaktorerna är tänkt att bli densamma som i där kraftindustrin gått med på att reaktorerna sammantaget får producera en viss mängt energi innan de stängs av. Bolagen kan sedan bestämma om de vill köra många reaktorer för fullt och därmed lägga ner fortare eller om man vill dra ut genom att stänga några av de äldre och ge moderna reaktorer en längre livslängd. Även stängningen av fick ingå i förhandlingsmandatet. Om förhandlingarna misslyckas blir det nedläggning på samma sätt som när man - med 1,5 års försening - stängde . Grundläggande för den tänkta uppgörelsen är att enighet uppnås om hur lång reaktorernas livslängd är. I utgångsläget har kraftindustrin hävdat medan regeringssidan talat om 35-40 års livslängd. Även om man närmat sig varandra är gapet fortfarande stort. Skulle den kortare perioden gälla måste kärnkraften ersättas tidigare och då troligen med naturgasdrivna kraftvärmeverk av den typ som byggs i (). Kostnaderna jämfört med om kärnreaktorerna kan användas har beräknats till . Det är positivt att regeringen nu i budgetpropositionen säger att ingen reaktor stängs utan att först tillfrågas. Men har förhandlingsförsök slutligen havererat och den gamla nedläggningskoalitionen Socialdemokraterna, klargör att man nu med med lagstiftning kommer att stänga . Därmed tvingas att importera kol- och oljekraft från , och samt kärnkraft från nybyggda kärnkraftverk i . Det senare ska ske genom ytterligare investeringar i en kabel från . Regeringens planer är i allra högsta grad ett exempel på dubbelmoral och kommer inte att få stöd i riksdag. Naturgas är det bästa fossila energislaget för el och värmeproduktion. Ändåär det oerhört mycket mer koldioxid som släpps ut från naturgaskombi jämfört med kärnkraft. Ersätter man kärnkraften med naturgaskombi kommer CO2-utsläppen vid oförändrad elproduktion att öka med . Det ska jämföras med att 500 största energi- och industriföretag släpper ut drygt . Ekvationen kommer inte att gå ihop. Naturgaskombi är däremot långt bättre än kolkraft. Jämfört med att vi importerar el från , där utsläppen av växthusgaser från koleldade kraftverk är mycket höga, är det fördelaktigt för miljön om vi istället producerar naturgaskombi. kan sägas ersätta el från kolkondenskraftverk i det europeiska systemet och på så sätt minska CO2-utsläppen i . Att bygga ut vindkraften för att ersätta kärnkraft är en god men inte realistisk tanke. En reaktor av storlek (600 MW) kan ersättas av drygt 1 500 havsbaserade vindkraftverk om vardera 1 MW. Skälet är att medan kärnkraften har en tillgänglighet på är motsvarande siffra för vindkraften . Inte ens till havs blåser det alltid. Reservkraft måste kunna sättas in om det plötsligt blir vindstilla. Att ersätta kärnkraften med vattenkraft är inte heller möjligt om kvarvarande älvar ska skyddas. Ovanstående beskrivning om sämre alternativ är anledningen till att inte ser det som rimligt eller möjligt att snabbt fasa ut kärnkraften. Det är miljömässigt och ekonomiskt sämre. Fullt fungerande kärnkraft kan inte ställas av om den inte ersatts med sparande och förnybar energi till rimliga kostnader. Dit är det långt kvar särskilt som elförbrukningen ökar - har den ökat med det vill säga med lika mycket som tillsammans producerat. För både miljöns och ekonomins skull bör kärnkraften tills vidare behållas men naturligtvis måste man se till att våra myndigheter - främst SKI - har resurser att kontrollera säkerheten vid alla reaktorerna. höjdes skatten på kärnkraft per kWh. förvandlades skatten till en effektskatt som tas ut med per MW oavsett hur mycket el som produceras. Detta skedde som motsvarande produktionsskatt på vattenkraft avskaffades. Detta trots att regeringen tidigare aviserat att också produktionsskatten på kärnkraft skulle tas bort eftersom den ledde till icke önskade effekter. Effektskatten inbringar cirka två miljarder till statskassan . Ett borttagande av effektskatten är en del av förhandlingarna som för om kärnkraftsavvecklingen. avvisade förslaget om höjd effektskatt på kärnkraft med motivering att skatten fungerar snedvridande ur konkurrenssynpunkt. Beslutet riskerar att i förlängningen leda till att kärnkraftsproducerad el blir olönsam, vilket i nuvarande omständigheter kommer att leda till ökad import av fossilbaserad elproduktion som i sin tur ökar koldioxidutsläppen. anser liksom tidigare att konkurrenssnedvridande produktionsskatter bör avvecklas. En avtrappning av effektskatten bör påbörjas. När produktionsskatten på vattenkraft togs bort kompenserade staten det med en överföring till konsumtionsbeskattning. Det är en möjlig finansieringsväg för att kunna avveckla också effektskatten. Det finns dock andra möjligheter. Regeringen bör lägga fram förslag som innebär att avtrappningen av effektskatten kan påbörjas. 6.1.1Förhållandena är inte som 1980 genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften. Utfallet av omröstningen blev inte den vägledning för beslutsfattandet som många önskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda och resultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning ifråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifråga om energipolitiken. Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politiken måste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighet av stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenska energipolitiken. När det nu gått nästan kan vi konstatera att många av de som var med och genom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikens inriktning inte längre finns i livet medan många nya röstberättigade tillkommit. Kunskapen om de miljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen inklusive klimatfrågorna har ökat och detta påverkar opinionen. Enligt stora SOM-undersökning (Samhälle, Opinion, Massmedier) vid som presenterades är det nu på helt jämnt mellan kärnkraftsanhängarna och -motståndarna. Av svenskarna vill att kärnkraften ska avvecklas på lång sikt; lika många vill fortsatt använda den. Det så kallade tankeförbudet bör slopas. År har behandlat 6 § kärntekniklagen som stadgar: "Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor." För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olika utgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiska friheten och det kan till och med ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att - utan lagbrott - presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Forskningen inom kärnenergiområdet har i princip avstannat i och kunniga forskare har flytt landet. Tankeförbudet har behandlats i ett flertal gånger men förslaget om slopande har avvisats. Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till den vidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen till kärnkraftens nyttjande i och detta stärker uppfattning att paragrafen både kan och bör slopas. Naturgas har funnits i och svarar för av totala energitillförsel. Gasanvändningen är betydande längs och i . värms till exempel till av dansk naturgas. I de 32 kommuner som har tillgång till naturgas svarar denna för av energianvändningen. Att optimera användningen av ett gasnät är en självklarhet. När naturgas ersätter olja och kol är det positivt också av miljöskäl. Utvecklingen av naturgasen måste dock bäras av de aktörer som står närmast den marknad som utvecklas. anser att det även för naturgas ska råda en väl fungerande marknad. Därför välkomnades den nya naturgaslagen, även om vissa detaljer borde ha utformats på annat sätt. Den fortsatta utbyggnaden av naturgasen som sker finansieras på den privata marknaden, vilket är en princip som är rimlig. Naturgas är ett fossilt bränsle med tillhörande utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen och får därför inte ersätta kärnkraft eller vattenkraft. Men i de fall gasen ersätter kol eller eldningsolja kan dock utsläppen av koldioxid, kväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minska. Inom industrins tillverkningsprocesser ersätter naturgasen oftast olja och medför då radikalt minskad miljöpåverkan, höjd verkningsgrad och bättre reglerbarhet. I vissa regioner kan således naturgasen påtagligt medverka till minskade utsläpp och förbättrade möjligheter att nå klimatmålen. Den infrastruktur som byggs upp kan också användas för biogas och vätgas. inblandas biogas i gasledningarna. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska och vid en analys hamnar torven närmare biobränslena än de fossila bränslena. I internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torveldning som ett fossilt bränsle. används både som bränsle för energiframställning och som jordförbättringsmedel. bryts cirka 3-4 miljoner m3 torv på av den totala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till och har därmed varit åtminstone fyra gånger så stor som uttaget. kan därför anses vara ett förnybart biobränsle. När torven skördas sker metanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger ett negativt tillskott till klimateffekten. finns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, där enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrika våtmarker. välkomnar att torven inkluderas i elcertifikatssystemet och anser att den därmed också borde exkluderas ur systemet med utsläppsrätter. Biobränslen spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett uthålligt energisystem. Medan fossila bränslen olja, kol och naturgas släpper ut mellan 202 000 och koldioxid per TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut vid förbränning av biobränslen tas upp av växtligheten igen. var biobränslenas andel av elproduktionen . Utvecklingen av biobränsleanvändningen har gått snabbt och enligt är det inom större delen av vårt land möjligt att göra större uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut en större andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. En stor andel biomassa importeras, vilket förorsakar utsläpp vid transporter. Eftersom förbränningsbart avfall inte får deponeras (enligt förordning 2001:512 om deponering av avfall) kommer det att finnas en stor mängd bränsle/avfall att hantera. Detta har inneburit stora omställningar och behovet av nytt bränsle (så kallat jungfruligt bränsle) i fjärrvärmeverk har minskat. ser positivt på att de inhemska biobränslenas andel i den totala energiproduktionen ökar. Regeringen har satt målet att vindkraften ska leverera el. Möjligheten till måluppfyllnad är avlägsen. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vindkraften.Nu har vindkraften inkluderats i elcertifikatsreformen, vilket gör att den måste tävla med mer effektiv biobaserad elproduktion. Det har medfört att utbyggnadsplaner skrinlagts och att kompetens flytt landet. anser att det är kontraproduktivt att nu slå undan vindkraftens möjligheter bara för att den inte just nu är lika kostnadseffektiv som andra elproducenter som erhåller elcertifikat. Utbyggnaden av vindkraften har i stort sett avstannat efter att åren innan har expanderat från 157 kraftverk till 569 /2002. Den totalinstallerade effekten har ökat från 38 MW 1994 till 293 MW . Vindkraftsproducerad el har ökat från 0,08 till . Intresset för vindkraft har varit mycket stort eftersom staten subventionerat vindkraften i exceptionellt stor omfattning. har dock beslut fattats om ny utbyggnad av en stor vindkraftspark. Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden för placering av vindkraftverk. Det måste anses rimligt att kommunmedborgarna får möjlighet att påverka lokaliseringen. anser att strävan bör vara att bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda. Den nya vindkraftstekniken med upp till 3-3,5 MW per vindkraftverk, att jämföra med dagens konventionella verk på 0,6-1,5 MW, kan placeras ut från kust, utom synhåll från land. ser positivt på att produktionen av vindkraftsproducerad el ökar. 6.6Avregleringar för att stimulera utbyggnad Det finns två stöd för vindkraftens utbyggnad. Det ena stödet, den så kallade miljöbonusen, är ett driftbidrag som avtrappas . Det andra stödet, under , är riktade insatser för teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskalig vindkraft till havs och i fjällen. anser att relativt marginella regeländringar på ett avgörande sätt kan sätta fart på utbyggnaden av vindkraften ytterligare. Enligt nuvarande regler upphör den så kallade miljöbonusen när ett vindkraftverk producerar . anser att denna regel är kontraproduktiv och att regeringen ska utreda sätt att slopa denna begränsning. Det möjliggör att gamla verk som börjar bli slitna faktiskt kan renoveras till fortsatt funktionsduglighet. anser att svensk energiproduktion är bäst om den är decentraliserad. Det minskar sårbarheten i hela energisystemet och skapar sysselsättning i hela landet. Det är därför viktigt att byggande av till exempel vindkraft stimuleras även skattemässigt. anser att den gräns för vilken skattefrihet gäller för dem som använder egenproducerad vindkraftsel kraftigt bör höjas eller till och med slopas. Enligt nuvarande regler kan exempelvis en lantbrukare inte bygga större vindkraftverk än 50 kW utan att behöva betala energiskatt på den el som han själv förbrukar. anser att det ligger i statsmaktens intresse att blir så självförsörjande som möjligt. Därför är det självklart att den som är beredd att bygga ett vindkraftverk också ska slippa betala skatt på den el som förbrukas i den egna verksamheten. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär antingen att gränsen för skattefri egenproducerad vindkraftsel helt slopas eller åtminstone en kraftigt höjd gräns. Vattenkraften är en förnyelsebar energikälla. El kan inte lagras men det kan vattnet som skapar elenergin. Vattnet rinner främst till på vår och försommar då snön smälter. Efterfrågan på el är däremot störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Samspelet i en älv mellan dammar och olika kraftstationer sköts av vattenregleringsföretagen. Vattenkraften bidrog med av den totala energiproduktionen . I finns cirka 1 200 vattenkraftverk. De flesta är små, med effekter på några tiotal eller hundratal kW. Till och med kunde den som bygger miljöanpassade småskaliga vattenkraftverk i storleken 0,1-1,5 MW få ett investeringsbidrag på av investeringen. Potentialen för kraftverk i den aktuella storleken är i . Ett särskilt bidrag på per kWh gavs till energiproduktion från förnyelsebara källor med en effekt mindre än 1500 kW. ersattes stödformerna med systemet för handel med elcertifikat. Av de totalt nästan 400 000 elcertifikat som beviljats gick endast 74 000 till småskalig vattenkraft. är synnerligen kritiska till den brist på långsiktighet i planeringen som gäller svensk energipolitik, inklusive vattenkraften. Vi är positiva till en effektivare utvinning av vattenkraft i redan utbyggda älvar och till utvidgning av den småskaliga vattenkraftsproduktionen. 6.8Solcellsel och vätgasbaserad energi Även i vårt nordliga land räcker solens strålning till för att en stor del av solenergin ska kunna tas tillvara på ett effektivt sätt. Svenska forskare intar en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns, men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. är det istället så kallade tunnfilmssolceller huvudsakligen av CIGS-typ (Cu(InGa)Se2) som kan bli föremål för massproduktion i . Solceller har med hänsyn till befintliga kostnader sina största möjligheter på platser dit det är svårt att dra ordinarie elnät som till exempel till fyrar. Dagens potential vid ett stort antal mindre anläggningar är om dessa förläggs till ett antal lämpliga hustak i söderläge. Solcellsel bedöms kunna svara för av elkonsumtion om . Internationellt satsas stora summor på solcellsproduktion, både med den konventionella tekniken och på forskning för att ta fram ny teknik. beräknas kapaciteten i världen vara 110 MWh . anser att solcellsel är en viktig framtida energikälla i ett decentraliserat och mer småskaligt energisystem än det vi har . har länge arbetat för att stödja den svenska forskningen kring solceller där har en framskjuten position genom verksamheten vid vid . Deras forskning kring och utveckling av kompletta komponentsystem, det vill säga både celler och moduler, bedöms vara världsledande. Vätgas är ett bränsle som vid nyttjande möjliggör i princip utsläppsfri förbränning. Den kan också användas vid framställning av el via bränsleceller. Potentialen för vätgasbaserade system som en del av energiförsörjningen bedöms vara mycket stor. För att framställa vätgas används fossila bränslen. För att uppnå en uthållig produktion av vätgas pågår forskning kring artificiell fotosyntes där man med vatten och solljus kan framställa vätgasen. I bedrivs grundläggande forskning kring både stationära bränsleceller och artificiell fotosyntes. Vad gäller det sistnämnda området har ett konsortium av samverkande forskningsinstitutioner i , och placerat i absolut världsklass. anser att forskningen inom solcellsel och vätgasbaserade energisystem är mycket angelägen och anslår i ett nytt anslag för ändamålet. Kombinerad produktion av el och värme i ett kraftvärmeverk är bättre än enbart produktion av el eftersom spillvärmen tas tillvara och mer energi tas ut ur bränslet. I ett vanligt s.k. kondenskraftverk kyls värmen bort i den ånga som passerar ångturbinen. I ett kraftvärmeverk tas däremot denna restvärme tillvara och skickas ut i ett fjärrvärmenät. Det innebär att kraftvärmeproduktionen har en mycket hög totalverkningsgrad. I själva verket omvandlas av bränslets energiinnehåll till el och fjärrvärme. Mellan och blir el och resten värme. I en kraftvärmepanna kan en rad olika bränslen användas, såväl fasta som flytande och gasformiga. Det innebär stor flexibilitet i valet av bränsle. De flesta nybyggda anläggningar använder olika typer av biobränslen. Biobränslen kan också förgasas, varefter gasen utnyttjas som bränsle i en gasturbin. De heta avgaserna används därefter för att producera el och värme på det sätt som beskrivits ovan. Ett sådant så kallat gaskombikraftverk ger ännu mera el i förhållande till den fjärrvärme som produceras med lika gott resursutnyttjande av bränslet. Även naturgas kan användas i en gaskombianläggning. Kraftvärmen har dessvärre beskattats alltför hårt, varför utbyggnaden gått mycket långsamt i vårt land. Annars hade kunnat vara nettoexportör av energi till .