ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr214 · 2004-09-17 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till unga filmare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avgifterna från programföretagen i stället går till en fristående fond, t.ex. förvaltad av , där unga oetablerade filmare kan söka pengar för olika filmprojekt. Intresset för svensk film växer. Men fortfarande lär det vara medelålders män (filmare och producenter) som tar hand om större delen av de statliga filmstödspengarna. Oberoende granskningar har också visat att bred underhållningsfilm får påfallande stora belopp jämfört med dokumentärfilm och konstnärligt utmanande filmprojekt. Men det finns gott om uppstickare; fanzine-TV är ett exempel som ger unga med filmdrömmar en chans. Men som så ofta är bristen på pengar ett problem, framför allt för unga och oetablerade filmare. och TV är en statlig myndighet som i efterhand granskar innehållet i de radio- och TV-program som riktar sig till den svenska allmänheten. Nämnden prövar om sända program stämmer överens med radio- och TV-lagen. Brott mot reglerna kan leda till att ansöker hos domstol om att programföretaget åläggs att betala en särskild avgift till staten. Denna avgift kan variera . uppgår den totala bötessumma, som programföretagen tvingas betala till , pengar som går direkt in i statskassan.
mot · GS02Kr215 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskild hänsyn skall tas till de län som har världsarv vid fördelningen av bidrag till kulturmiljövård till de olika länen. Ett världsarv är ett kulturminne eller naturminne som är så värdefullt att det är en angelägenhet för hela mänskligheten. Den s.k. grundar sig på konvention till skydd för världens natur- och kulturarv, som antogs 1972. undertecknade konventionen 1984. har 13 världsarv. Största delen av anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård (utgiftsområde 17) disponeras av , som i sin tur delar ut anslagen till de olika länsstyrelserna i landet. Vid fördelningen till länen tas ingen hänsyn till att ett enskilt län har ett s.k. världsarv. Detta är inte rimligt. innebär det, för de län som har ett världsarv, att övriga projekt i länet inte kan få det stöd som deras kulturvärde förtjänar och kräver. Vi anser att reglerna för fördelningen av kulturmedel till länen måste ändras så att medel "öronmärks" till bevarandet av våra världsarv. Ett världsarv är inte en angelägenhet för en enskild kommun eller ett län utan en angelägenhet för hela vårt land. Då undertecknade konventionen 1984 åtog vi oss som nation att skydda de egna världsarven , samt att stödja de andra länderna i deras ansträngningar för att ta hand om sina.
mot · GS02Kr216 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Museum . Museum är det enda i som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. Två kvinnomuseer med kulturhistorisk utgångspunkt finns i och Kongsvinger. I , och verkar tre konstmuseer med kvinnoprofilering. Kvinnomuseerna i och har nationella uppdrag, vilket gett ett ökat intresse för och kunskapsspridning om kvinno- och genusfrågor vid andra museer. En klar parallell är tillkomsten av museum i som inspiratör och motor för arbetets historia. Museum är en liten del i det stora, nationella konstsammanhanget. Det är också en del av samlade konstuttryck med etablerade aktörer som , , , Nordiska Scenografiskolan, , Ricklundsgården med YEAR (), Konstvägen Sju m.fl. Dessa regionala verksamheter utgör tillsammans en varierad växtplats som underlättar Museum utveckling. Visionen är att Museum blir ett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga skapande, en faktasamling och pedagogisk resurs, ett besöksmål och inspirationskälla på nationell och internationell nivå och en förebild för museer och andra aktörer inom konstområdet i arbetet med jämställdhetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer och deras verksamhet i fokus. Museum , kvinnokonstcentrum i , invigdes . Projektet finansieras via bidrag från kommun, och i . Ekonomiskt stöd har också kommit från Stiftelsen och Sparbanksfonden . Rapporten pekar på behovet av ett i genusfrågor. En verksamhet som dokumenterar genusperspektivet med utgångspunkt i konsten som informerar om pågående projekt och resultaten av dessa och som även arbetar praktiskt och utvecklar metoder. En intressant situation för Museum är förslaget i regeringens forskningsproposition angående forskarskola för genusvetenskap vid . Med Museum pågår nu ett brett upplagt, lärande projekt med regionala, nationella och internationella utvecklingsmöjligheter. Projektet är givetvis konstnärligt mycket intressant, lika viktigt är genusperspektivet, och projektet sett som en regional tillväxtfaktor. Museet har betydelse som nätverksbyggare, ur massmedial aspekt och som tankeställare vad gäller synen på centrum och periferi. Den främsta uppgiften för Museum är att skapa ett aktivt och kreativt centrum av högsta kvalitet. Ett centrum där kvinnors konstnärliga skapande finner olika uttrycksformer: utställningar, föreläsningar, forskarseminarier, utveckling av konstpedagogiska metoder, fortbildning, samarbetsprojekt, o. s. v. MAN ska vara en mötes- och växtplats där konstnärer möter forskare inom olika områden, alla nivåer. Museets motto "Skapa, lära, visa" betyder att processen, vägen, och lärdomarna utmed vägen är lika viktiga som resultatet, det färdiga konstverket. Det är ett lärande projekt som söker nya vägar, som är öppet för påverkan. Att delta i projektet innebär att delta i framväxten av ett nytt sorts museum. Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Det behöver förstärkas med ett nationellt, statligt engagemang.
mot · GS02Kr218 · 2004-09-22 00:00:00 — Gaaltije, sydsamiskt kulturcentrum i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansieringen av det sydsamiska kulturcentret i . För det samiska samhället och dess kultur- och näringsliv är det viktigt att det finns institutioner som kan fungera som en bas för nödvändiga insatser för utveckling. De samiska institutioner som finns är lokaliserade till den nordligaste delen av . På det sydsamiska området finns däremot inga institutioner med fast finansiering. började det sydsamiska kultur- och informationscentret Gaaltije att byggas upp i . Målsättningen är att etablera en permanent sydsamiska området. Verksamhet bedrivs inom vitt skilda områden: Språk, historia och kultur Samisk konst och konsthantverk vara mötesplats och samiskt marknadstorg har Gaaltijes verksamhet finansierats genom olika EU-projekt, bland annat olika interegprojekt i samarbete med institutioner och organisationer i . För att få till stånd en långsiktigt stabil verksamhet är det emellertid nödvändigt att Gaaltije kan permanentas som samisk institution med fast årligt anslag från statens sida. Gaaltijes ambition att vara ett informationscentrum svarar väl mot regeringens beslut om att ett nationellt samiskt informationscentrum bör inrättas. Ett informationscentrum skulle fungera som ett nav för den samiska kulturen, där samer både kan möta samer och andra i en samisk miljö, där de känner sig hemma. Gaaltije strävar efter att medverka till att bygga upp ett långsiktigt förtroende mellan samer och icke-samer. På så sätt bidrar man till att skapa förståelse och respekt för samiska värden och värderingar, liksom för samerna som folk och urbefolkning i . I underlaget för tillväxtprogram 2004-2007 har framfört att det är viktigt att utveckla såväl befintliga mötesplatser, som att skapa nya utvecklingscentrum. Gaaltije anges som ett exempel på ett samiskt kultur- och informationscentrum och man understryker att det är avgörande för fortlevnaden att finansiella förutsättningar skapas. På planeras en anläggning, Landmärke , byggt på ett samiskt tema. Målsättningen är att anläggningen ska bli en centralpunkt för Sápmi, men också vara ett "landmärke" för urfolken världen över. Bakom satsningen står näringslivet i i samarbete med kommun och i . Anläggningen kan betecknas som ett stort infrastrukturprojekt. Förverkligas projektet ställer detta också nya krav på Gaaltije, som vill medverka till att etablera och samordna den samiska verksamheten inom projektet . Vidare strävar det samiska kulturcentret efter att bli ett informationscentrum och dessutom utveckla samarbetet med arktiska folk och andra ursprungskulturer. Ett stort problem för Gaaltije är alltså att en varaktig finansiering saknas efter att EU:s nuvarande programperiod tar slut i och med utgång. Det är därför viktigt att staten medverkar till att finna en långsiktig finansiering genom ett fast årligt anslag så att Gaaltije kan permanentas som samisk institution.
mot · GS02Kr219 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om . Den svenska filmcensuren har funnits och lagbestämmelserna finns i lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram, SFS 1990:886. Framställningen i en film eller ett videogram skall vara granskad och godkänd av innan den får visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning, främst biografföreställningar. Undantagna är television, kabel- och satellitsändning; film/video på mässor, utställningar och sportevenemang; dokumentärfilm på museer och reklamfilm. Både samhället och censuren har förändrats . Biografbyråns verksamhet inriktar sig, enligt Biografbyråns egen hemsida, i huvudsak på att göra bedömningar för åldersgränser. Klipp eller förbud för offentlig visning tillgrips knappast alls längre. fick ett utredningsförslag om att införa en ny högsta åldersgräns, , som förhandsgranskning för vuxna skulle avskaffas, men några ändringar i regelverket föreslogs inte. Chefen för säger i en intervju i Från Riksdag & Departement, nr 2/2004, att det finns anledning att radikalt ändra inriktning på filmcensuren för vuxna. "Lagstiftningen måste ses över. Jag skulle gärna se att en bred förutsättningslös utredning, en traditionell SOU, granskade vår verksamhet", säger dess chef, som dessutom upplever filmcensuren som en total anakronism.1 Vår uppfattning är att tiden nu är mogen att följa chefen för biografbyrås eget förslag. En utredning bör tillsättas om filmcensurens och Statens biografbyrås framtid. anakronism [-is´m] s. -en -er, företeelse som hör hemma i annan tid än den skildrade ()
mot · GS02Kr220 · 2004-09-21 00:00:00 — Produktionen av digitaliserat ljud och bild tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att produktionen av digitaliserat ljud och bild förläggs till inland. Den så kallade migreringsutredningen har föreslagit kraftfulla åtgärder för att bevara historiska arv av ljud och bilder. Utredningen, SOU 2004:53, föreslår bland annat att ett tioårigt digitaliseringsprojekt, så kallad migrering, till en bedömd totalkostnad om ska genomföras för att göra detta kulturarv tillgängligt för framtiden och för forskarvärlden. En lämplig ort för digitaliseringsprojektet kunde vara någon av de militära förbandsorter i som drabbas av nedläggning i samband med försvarsbeslut 04. Med sådana attraktiva arbetstillfällen kan också nuvarande brist på sysselsättning och hotande befolkningsminskning i inlandet motverkas. De goda resultaten vid den norska arkivinstitutionen i Mo i är en god förebild. Det är särskilt viktigt att vårt kulturarv görs tillgängligt för de nya regionala högskolorna och universiteten så att samhällslivet i alla delar av landet får god uppmärksamhet och så att forskningskompetensen tas till vara och förstärks i nya forskningsmiljöer. I detta arbete är, ett första steg, framtagandet av en nationell digitaliseringsplan som underlag för nödvändiga prioriteringar. Enligt min mening bör all produktion av digitaliserat ljud och bild förläggas till inland. Detta är ett ypperligt tillfälle att genomföra en målmedveten satsning på och förnyelse av arbetsmarknaden i inland.
mot · GS02Kr221 · 2004-09-23 00:00:00 — Pliktexemplar till de nya universiteten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. i samt universitetsbiblioteken i , , , , och har alla rätt att fritt få ett exemplar var av de dokument som omfattas av bestämmelserna i lagen om pliktexemplar. har fyra universitet tillkommit i , nämligen universiteten i , , och . Dessa nya universitet har stor betydelse för höjningen av bildningsnivån i landet. skall de bli konkurrenskraftiga med de institutioner som byggts upp och i vissa fall sekler. För att upprätthålla en god kvalitet på verksamheten är det av vikt att det finns tillgång till ett omfattande och aktuellt universitetsbibliotek. Det finns därför goda skäl att ändra lagen om pliktexemplar, så att även biblioteken vid de nya universiteten blir mottagare av pliktexemplar. Regeringen bör skyndsamt låta utarbeta förslag till ändring av lagen om pliktexemplar och framlägga det för .
mot · GS02Kr222 · 2004-09-22 00:00:00 — Children's Museum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt anslag till verksamheten Children's Museum. Children's Museum startade i . Museet är ett upplevelsecentrum för barn mellan ett och . Children's museum finns på många platser i världen. Det enda i ligger i , län. Tanken bakom museet är att barn ska ha roligt och leka som de lär sig grundläggande kunskaper om livet och samhället. Att besöka ett Children's Museum är att uppleva och att se med händer och känna med alla sinnen som det ska vara roligt. Children's Museum i startade . kom det cirka 20 000 besökare. Museet blir mer och mer populärt och detta år räknar ledningen för verksamheten med cirka 30 000 besök. Verksamheten erbjuder ett antal olika teman för barngrupper. Exempel på teman är; vår fantastiska kropp, funktionshinder, jagstärkande övningar och världskartan - ett lärorikt spel. Barnen arbetar i projekten med respekt och förståelse för varandra. Man har diskussioner om värdegrund, mobbning och utanförskap. Barnen får alltså både leka och lära som de får med sig en grundläggande kunskap om vardagssamhället. Barnen får också möjlighet att lära sig om kosthållning, vad som är nyttigt att äta och vad du skall välja i butiken när du handlar. Detta görs i ett speciellt uppbyggt rum med livsmedel och hur kroppen reagerar på olika kostvanor. De övningar som finns på Children's Museum är ett bra komplement till undervisningen i skolan. På museet finns det fler möjligheter till inspiration, inriktningar och faktiska verktyg än vad som vanligtvis finns i de allmänna verksamheterna. Children's Museum är också inriktat på, och har en hög kompetens kring frågor om respekten för varandra och hur barn ser på livssituationen. Många skolor är intresserade av att besöka verksamheten och ett stort intresse har visats från hela . Children's Museum behöver dock resurser för att kunna fortsätta sin verksamhet och kunna erbjuda barn de möjligheter som finns i huset. Children's Museum i bör därför ges ett nationellt anslag för att kunna vidareutveckla och behålla sin verksamhet.
mot · GS02Kr223 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fredsmonument. I och även på ett antal platser utanför vårt lands gränser finns minnesmärken som markerar insatser av svensk militär. Det rör sig om såväl kungar som generaler och trupp. har i snart tvåårhundraden lyckats hålla sig utanför krig. Under - - var det dock många svenskar som iklädda uniform och i såväl uppdrag för och av det egna landet som i NF:s och FN:s namn gjorde stora insatser. En del med det egna livet som insats. Under t.ex. de fyra åren i var det 18 svenskar som gjorde detta yttersta av offer. Individen, den svenske soldaten har inte uppmärksammats. Det har varit det personliga ställningstagandet som har lett att man har anmält sig till tjänstgöring i FN från till eller som i frivilligförband till broderlandet . Många är också de som i krigsslutet av , som beredskapssoldater gjorde hjältemodiga individuella insatser av humanitärt slag när flyktingströmmarna nådde vårt land. En av många som kom till efter ett halvt decennium av krig, terror och ständig flykt, och som just fick uppleva den mänskliga värme och hjälpsamhet som så mycket har varit kännemärke för svenska militära insatser , var den bortgångne författaren och konstnären . Hans idé om ett minnesmärke över den svenske soldaten i fredens tjänst, där han själv också hann göra en modell, förtjänar att fullföljas - antingen genom att hans eget förslag i fullskala utförs eller ett annat verk baserat på samma värderingar skapas.
mot · GS02Kr224 · 2004-09-23 00:00:00 — Bevarande av nya svenskars musik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en process att arkivera sång och musik skapad av nya svenskar bör initieras. Vi lever i ett mångkulturellt och våra nya svenskars kultur berikar det svenska samhället. Ett exempel på detta är nya svenskars sånger och musik. Därför är det viktigt att se över vilka instanser som skall svara för att denna sång- och musikproduktion blir bevarad till kommande generationer genom arkivering. Sång och musik från nya svenskar - både den som de för med sig från respektive hemländer och den som de skapar i blir en viktig del av vårt kulturarv och bör bevaras i de svenska arkiven. En process att arkivera sång och musik skapad av nya svenskar bör initieras.
mot · GS02Kr225 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om TV-gudstjänster. Genom ett stort antal församlingssammanslagningar har antalet gudstjänster som erbjuder minskats väsentligt. Detta drabbar framför allt människor som bor på landsbygden som då måste ta sig till en annan kyrka då det inte så ofta firas gudstjänst i den egna församlingen. För dessa människor kan TV-gudstjänsten vara ett alternativ. TV-gudstjänsten betyder även mycket för många äldre och funktionshindrade som har svårt att ta sig till kyrkan. Genom TV-sända gudstjänster får tittarna en kulturell upplevelse då kyrkobyggnader från olika tidsepoker visas och hela landet får tillgång till sändningskyrkans inre och yttre miljö. Därför bör TV-gudstjänster inte sändas från studion och repriser undvikas eftersom gudstjänsterna skall vara aktuella och kopplade till det som sker i vår omvärld just .
mot · GS02Kr226 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i . I finns ett regionalt skogsmuseum av mycket hög kvalitet, beläget på den så kallade Gammplatsen med månghundraåriga anor. Det är , sedan Silvanum i lades ned, det enda helårsöppna i vårt land. i har permanenta utställningar, som i separata byggnader beskriver "huggarepoken" (invigd 1984) och "maskinepoken" (invigd 1994). Huggarepoken visar, som namnet anger, den historiska utvecklingen från gammalt till modernt skogsbruk - med utställningar av hög kvalitet. Maskinepoken är enda museum för skogsmaskiner. För vidareutveckling av denna del har museet haft hjälp av en ytterst kvalificerad referensgrupp, bestående av landets främsta experter från skogsteknisk forskning, skogsbolag, maskintillverkare och entreprenörer. Museet har varit föregångare i landet med att utbilda maskinförare och annan skogspersonal när det gäller att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. har utökat sin verksamhet med dendrokronologiska uppdragsdateringar och dendroklimatologisk forskning - och är därmed ett av de få museerna i landet med kapacitet för detta. Det är det enda inlandsmuseum i som har adekvat utbildad personal. Regionen är rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt stolta traditioner inom skogsforskningen. Trots att det ligger i skogen är det bara en och en halv timmars bilresa från med högsta skogliga utbildning (SLU), Skogsbibliotek och samt forskningsmiljöerna inom arkeologi, skogshistoria och skogsbruk. är för övrigt det enda landet i , förutom , som saknar ett nationellt skogsmuseum. Det är angeläget att vi får ett sådant - som har skogen som en av de viktigaste exportnäringarna. i har med sin bredd utomordentligt goda förutsättningar att bli ett nationellt skogsmuseum. har ett brett fungerande nätverk till skogsnäringen, skogsforskningen, de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i och inte minst till de nordiska skogsmuseerna. Vidare har museet kartlagt alla svenska skogsmuseer (ca 35) och bildat ett nätverk med dessa. Det finns stort behov av ett nationellt svenskt skogsmuseum och bör hemställa att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett nationellt skogsmuseum med förläggning i .
mot · GS02Kr227 · 2004-09-26 00:00:00 — Forskning och information om folkmord tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och information kring folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. Den svenska historien är central för den svenska identiteten. Kunskap om hur blev , hur landet utvecklats genom historien och hur demokratin växte fram hör till de saker som formar bilden vi har av oss själva och vårt land. Detta vetande är viktigt också för människor som flyttat hit från andra länder och för människor vars föräldrar gjort det. Dessutom är kunskap om det egna ursprunget och förfädernas historia viktig för den egna identiteten. har många tusen medborgare som har sitt ursprung i andra länder. Det har länge förbisetts, men många unga svenskar med invandrarbakgrund känner sig rotlösa eftersom den allmänna kunskapen om deras respektive gruppers ursprung och historia är låg. De får ofta förklara sin historia och motivera sina familjers flykt. Det finns starka skäl för att öka informationen om olika gruppers ursprung och historia både i skolan och i olika informationsprojekt. I flera fall ligger oerhörda grymheter bakom att hela folkgrupper tvingats fly. I flera fall, olika långt tillbaka i historien, har folkgrupper drabbats av svåra förföljelser, som av grupperna beskrivs som etnisk rensning och folkmord. I flera fall ligger såren efter detta fortfarande öppna, eftersom ursprungsländerna inte tydligt gjort upp med historien. Ett exempel på detta är syrianerna. Det finns källor i form av brev, memoarer, ögonvittnesskildringar och diplomatberättelser om vad som hände, men likväl saknas i hög grad forskning om vad som inträffat. Dessa nya svenskars historia är en del av vad som är det svenska folkets samlade historia. Det är angeläget att stöder forskning och information om folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. Det är viktigt med forskning om mekanismerna som ligger bakom och orsakar dessa brott; forskning på existerande källor för att fastslå vad som verkligen ägt rum i specifika fall; samt information till politiker, skola och allmänheten i dessa frågor. Detta skulle främja och utveckla diskussionen om demokrati och mänskliga rättigheter. Det skulle också bidra till att många invandrare bättre skulle känna sig hemma i och accepterade av . Oavsett vilken organisationsform som väljs för att stöda forskning och information bör det uppdrag som skall utföras vara brett formulerat och inbegripa, förutom Förintelsen, även andra brott mot mänskligheten, såsom folkmord. Det bör ankomma på regeringen att finna former för att stöda forskning och information om folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten i enlighet med vad som ovan anförts.