mot · GS02T383 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunikationerna till och . De norra delarna av , och här behandlas särskilt kommun, präglas liksom övriga delen av länet av stark befolkningstillväxt. Ser vi till befolkningsutvecklingen ser ökningarna ut, enligt de alternativ som regionplaneringen arbetar med, som anges i tabellen. Invånarantalet 2004 avser befolkningen . Prognosen kommer från och prognoserna från Regionplanekontoret bygger i basalternativet befolkningsökning på 13 000-14 000 invånare , i högalternativet ökningstakt på cirka 20 000 invånare . Roslagsregionen totalt har av invånarna i . Om utvecklingen blir den antydda kommer dock befolkningsökningen, särskilt i de tre nordligaste kommunerna, att bli andelsmässigt mycket större, i storleksordningen , för och kommuner möjligen än mer. kan , och komma att öka med 30 000-40 000 invånare, vilket motsvarar en icke obetydlig svensk stad. Det säger sig självt att trafikvolymerna under dessa betingelser kommer att öka dramatiskt. Det är nödvändigt även för statsmakten att noga följa utvecklingen och bidra till att kommunikationssystemet byggs ut i en takt som gör att både näringsliv och boende blir mer än drägligt, det vill säga gott. Det är lätt att konstatera att bristen på spårbunden trafik är skriande till de aktuella områdena. Tunnelbanan går inte längre norrut än till i kommun men borde utsträckas till åtminstone Arninge centrum norr om . Det skulle betyda att tunnelbanan skulle bli ett konkurrenskraftigt alternativ till främst bilen för 50 000-80 000 arbetsresande . Enligt lokaltrafiks egen statistik är antalet påstigande på tunnelbanan i och det största i hela regionen. Antalet påstigande (2002) vid dessa två T-banestationer är en vintervardag 19 000, att jämföra med näst största påstigandestationen, Ropsten med sin Lidingöanslutning, med 15 000. Övriga ändstationer på i har långt färre antal påstigande: /9 000, /11 000, och 8 000, //13 000, /10 000, /9 000 och med 13 000. Till detta skall läggas att Tekniska högskolan med sina 41 000 påstigande per dag (inkl. ) är den största stationen i hela bortsett från innerstadens T-banestationer från till . Endast T-centralen, , och är passagerartätare än Tekniska högskolan. som slutar just vid Tekniska högskolan har rustats upp på ett förtjänstfullt sätt till både och flera stationer i kommun, men utgör för huvuddelen av de boende i Roslagskommunerna inget alternativ till tunnelbana. Borsätt från är Östra station (Tekniska högskolan) mest frekventerade pendeltågsstation. Från går numera vardagar under de mest frekventerade resandetiderna bussar, oftast fullsatta, var femte eller . Det handlar om tusentals arbetsresor i båda riktningarna. - den växande hamnen Till allt detta bör läggas att hamnen i står för en oerhörd ökning av tung lastbilstrafik eftersom handelsförbindelserna mellan och främst ökat dramatiskt jämfört med förhållandena före . Godstransportdelegation noterar i sitt slutbetänkande "Godstransporter - noder och länkar i samspel" (SOU 2004:76), den starka utvecklingen av ro-ro-trafiken över hamnen i , som har haft och förväntas ha en mycket stark tillväxt. I anslutning till EU:s transeuropeiska nät (TEN) ökar fokuseringen nu på det som kallas "havets motorvägar". föreslår därför en kraftig ökning av anslagen till sådana satsningar, som också inbegriper tillfartslederna till land till berörda hamnar. Här kan särskilt väg 77 komma att öka kraftigt i betydelse, vilket förutsätter en snar upprustning. Av både miljö-, konkurrens- och trafiksäkerhetsskäl är det naturligt att låta utreda frågan om järnvägsförbindelse till och för att slippa den tunga lastbilstrafiken från länderna i öst genom och runt . Anslutningen till den nybyggda ter sig naturlig och möjliggör transporter i såväl sydlig och nordlig som västlig riktning. (Det kan påpekas att tidigare haft järnvägsförbindelse med övriga stamnätet.) Också från ökar trafiken till och från påÅland. Här handlar det mest om passagerar- och viss komplementtrafik, bra från konkurrenssynpunkt men inget realistiskt alternativ till . förbinder och med och vidare via med . E 18 är en tvåfilig motorväg från i söder - till hälften belägen i stad - till utom det avsnittet mellan Rosenkälla och Söderhalls trafikplatser där vägen är enfilig () med som övre hastighetsgräns. har klargjort att verket inom överskådlig tid endast förbereder trafiksäkerhetshöjande åtgärder på den aktuella sträckan, inte övergång till motorvägsstandard, vilket inte minst den tunga lastbilstrafiken dels till och från , dels motsvarande trafik till och från pappersbruket i , motiverar. Denna smala väg utgår från E 4 vid och ansluter till E 18 strax söder om där motorväg finns. Mycket tung lastbilstrafik går därför till och från hamnen i . Särskilt efter länsgränsen från län till - väster om - blir mycket smal och krokig, hastighetsgränsen är satt . Noteras kan också att går rakt igenom och nästan över torget i tätorten . En del av den tunga trafiken från E 4 tar av norrut från via väg 280 mot . Det rör sig om tunga transporter till och från Hallsta Pappersbruk i , en industri som omsätter ca , alltså ungefär lika mycket som en svensk stad med 100 000 invånare. Vägen går från via till och utgör i praktiken fortsättning på till . Vägen går genom . Köerna vid in- och utfarterna i är mycket långa och från miljösynpunkt synnerligen förkastliga. Vägen går från E 18 genom , centralorten i , längs upp mot . Den mest kända orten på sträckan är . Denna väg har hög belastning av biltrafik - inte minst mindre lastbilar - till och skärgården. Biltrafiken har ökat sedan busstrafiken till kust och skärgård lades om till byte i centralorten från att tidigare ha gått direkt från . Att E 18 - på sitt sätt en parallellväg - inte har motorvägsstandard hela vägen mellan och gör denna sträcka mindre attraktiv för bilister från som söker sig till skärgården. skyltas dessutom vägen till via väg 276. beslut om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem innebar att och landets länsstyrelser skulle lämna sina vägplaner till regeringen . Länsstyrelserna hade givits länsvisa planeringsramar som skall redovisas högre respektive lägre ramnivåän som angivits för en normal investeringsplanering. Vi kan konstatera att inga väginvesteringar av betydelse förbereds i , till ytan en tredjedel av . Det är begripligt mot bakgrund av regeringens egna prioriteringar. Pengarna räcker inte till - särskilt som löften ställts ut utan att motsvarande finansiering funnits. Vid fördelningen av det begränsade länsanslaget tenderar alltid investeringar i nya mer publika projekt med bäring på persontransporter ha större tyngd än investeringar som främjar ekonomisk tillväxt i regionen. Det kan förklara att väg 77 och 76 alltid riskerar att hamna utanför det utrymme som finns att fördelas. Att pengarna helt enkelt inte räcker till, detta till mest trafikerade region, får självfallet negativa följder både för de boende och för miljön. Särskilt frånvaron av satsningar på mer spårbunden trafik är långsiktigt allvarlig. Bilarnas och bussarnas antal till och från från och kringliggande kommuner kommer att öka kraftigt. Angelägna projekt för starkare näringsliv För att trafiken skall bli både säkrare och miljövänligare och för att inte minst Hallsta Pappersbruk skall kunna fortsätta att vara den mycket viktiga välståndsskapande industri för hela som bruket är och har varit måste betydande förbättringar i trafiken genomföras. Viktigast av allt är utbyggnad av tunnelbanan till /Arninge sett från persontransportsynpunkt. Därnäst är planeringen av spårbunden trafik till viktig för att hantera en förväntad mycket kraftig ökning av den tunga trafiken till och från . Detta är i grunden ingen regional satsning utan en fråga om hur trafiken till och från via skall gå till hamn som med all sannolikhet kommer att bli den stora hamnen i norra . På kort sikt bör förbifarten på förbi och ny sträckning till Rösa genomföras, kostnadsberäknat till , vidare ny sträckning från till länsgränsen mot län för samt slutligen ny sträckning för förbi och Lommarleden, kostnadsuppskattad till . Vad gäller väg 280 till och från kan allra sist konstateras att vägen behöver kraftigt förbättras av både säkerhets- och miljöskäl, bland annat för att säkerställa transporter av virke till pappersbruket från söder och inte minst transporter - ett stort antal fullastade långtradare - till de stora tidningstryckerier i i norra där tryckningen av största dagliga tidningar sker, alla beroende av säkra transporter på . Närheten till gör att är mycket välförsett med nationella och internationella flygkommunikationer. Ett stort problem är däremot den nedrustning av helikoptertrafiken som drabbat . Skärgårdsboende kräver möjlighet till helikoptertransporter vid sjukdomsfall. Här borde staten på ett helt annat sätt än samordna de nationella helikoptertillgångar som finns eller numera snarare saknas.