mot · GS02N309 · 2004-09-27 00:00:00 — Energipolitik för tillväxt och välfärd anser att energiproduktionen inte ska styras av politiska beslut utan av konsumenterna. kärnkraften ska utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd, de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraft tas bort, samhällets beredskap för att klara tillfälliga kriser inom försörjningen förbättras, sanktioner införs för nätägare som försvårar för kunder att byta elleverantör. Energi - en välståndsbildande kraft5 Regeringens energipolitik skadar Sverige6 Regeringens energipolitik blir märkligare och märkligare6 Upphäv förbuden mot kärnkraften8 Redovisa de faktiska utsläppen12 Skapa konkurrens på hela elmarknaden12 Energisparande måste löna sig13 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omställningen av energisystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den förtida avstängningen av kärnkraften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återstarta den första reaktorn i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande lagen om kärnkraftens avveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande bestämmelsen i kärntekniklagen som förhindrar byggandet av kärnkraftsreaktorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande bestämmelsen i kärntekniklagen som förbjuder alla typer av förberedande åtgärder för att uppföra en kärnkraftsreaktor - det s.k. tankeförbudet. begär att regeringen utreder möjligheterna att utnyttja värmen i kärnkraftverkens kylvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över samtliga kommuners reservkraftskapacitet vid eventuella strömavbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa koldioxidutsläpp för importerad el i den svenska statistiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sanktioner för nätägare som försvårar byte av elleverantör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmuntra energibesparande åtgärder i bostäder.2 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi: Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid 1 Yrkande 2 hänvisat till FiU. 2Yrkande 12 hänvisat till BoU. Energi - en välståndsbildande kraft God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektricitet är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. Tillgången till billig elektricitet har varit en av förutsättningarna för den starka ekonomiska tillväxt som vårt land upplevde . goda tillgång på vattendrag för produktion av el har givit basindustrierna skog, papper, gruvor och stål, billig och miljövänlig el. Den höga teknologiska nivån i vårt lands industri under årtiondena efter kriget ledde till att vi tidigt startade ett avancerat kärnkraftsprogram. ASEA utvecklade kärnkraftsreaktorer som togs i bruk och snabbt minskade det svenska oljeberoendet. har helt enkelt en elproduktion som resten av världen är avundsjuk på. Hälften vattenkraft och hälften kärnkraft ger nästan inga koldioxidutsläpp alls. riksdag har antagit minst fyra beslut som är oförenliga: kärnkraften skall avvecklas, de orörda älvarna får inte byggas ut, koldioxidutsläppen skall begränsas och den ekonomiska tillväxten i skall öka. Även regeringen har insett att dessa fyra mål inte är förenliga och tycks nu vara i full färd med att prioritera ned koldioxidmålet. För liberaler är det självklart att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri energiproduktion precis som i ekonomin i övrigt. Staten ska ställa krav om hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Staten ska inte förbjuda någon särskild teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskraven. Den politiska styrningen av energiproduktionen måste förändras. Valet av energiproduktion ska inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi ska råda inom de ramar staten fastställer. Det innebär att alla typer av produktionsanläggningar för energi ska tillåtas, om de uppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet. Vi säger absolut nej till utbyggnad av de orörda älvarna samt de utbyggda älvarnas orörda delar. Småskalig vattenkraft påverkar i de flesta fall miljön negativt, men önskemål om sådana projekt måste trots allt kunna prövas från fall till fall. Vi säger även nej till storskalig introduktion av fossilgas. Där gas redan finns , främst i Syd- och , ska den dock användas eftersom den trots allt är renare än t.ex. kol- och oljekondenskraftverk. Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Omställningen av energisystemet måste dock ske med hänsyn till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. anser att de energipolitiska riktlinjer som antogs i 1997, och som fullföljdes genom den energipolitiska proposition som behandlades i , allvarligt skadar som industri- och miljönation. Dessutom är politiken förödande för välståndet. Den förda politiken bekräftar dessutom den mentala låsning som präglat energipolitiken sedan folkomröstningen om kärnkraft . Särskilt allvarlig är den förtida avvecklingen av kärnkraft. Avvecklingen innebär en gigantisk kapitalförstöring som kommer att medföra enorma välfärdsförluster . Miljön kommer att skadas och det blir svårare att få företag att utvecklas och skapa fler jobb. Resultatet av den förda politiken har blivit att elpriserna stigit och att samhällets hela energiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott i någon del av elnätet. får i ren desperation upphandla effekt och teckna avtal med företag om att hålla nere konsumtionen vid kallt väder. får det svenska folket damma av sina vedspisar och kaminer för att hålla varmt. Detta är orimligt i . Elförbrukningen i har dessutom ökat år . Beräkningar från tyder också på att förbrukningen kommer att fortsätta att öka framöver. Detta gäller såväl i som i övriga där man räknar med ca 2 procents ökning . betyder mer i än i andra länder i eftersom den svenska energikonsumtionen av tradition har byggt på god tillgång på el. Att då brådstörtat ställa om energisystemet är felaktigt. Dessutom har den svenska industrin en helt annan sammansättning än industrin på kontinenten. Traditionella svenska näringar som bl.a. malm, skog, stål och papper är oerhört elintensiva. vänder sig mot synen att el i sig skulle vara något miljöfarligt och oönskvärt. Det finns miljöfarliga sätt att producera el, t.ex. kolkraft, men insatser bör sättas in mot dessa och inte mot el i sig. Tvärt om kan en ökad användning av el leda till vinster för miljön, t.ex. genom att ersätta vägtrafik som drivs av fossila bränslen med eldrivna tåg. anser inte att elskatt är att betrakta som en miljöskatt, och höjd elskatt bör inte ses som en del av någon grön skatteväxling. Regeringens energipolitik blir märkligare och märkligare Regeringen har gett klartecken för att bygga en naturgasledning från till , och planerar för en ökad användning av naturgas i . Om detta sker som den svenska kärnkraften avvecklas kommer det leda till ökade totala utsläpp av klimatpåverkande koldioxid i . Är det förenligt med klimatmål? Dessutom planeras för en ny kraftledning från , vars syfte är att importera el från det nya kärnkraftverket som håller på att byggas i . Varför är det fel med kärnkraft i om det är OK med kärnkraft i ? Med politik hade det inte funnits behov av någon ny kraftledning mellan och . anser att kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. I princip går det att byta ut de flesta delar i ett kärnkraftverk . bedömer branschen att ett kärnkraftverk har en ekonomisk livslängd . äldsta reaktor (1) fyller först ca 2030. Dessutom förbättras våra kärnkraftverk kontinuerligt, säkerheten förbättras, effekten ökas och tillgängligheten förbättras. Mycket tyder på att 2004 blir ett rekordår för den svenska kärnkraften. Vi har därför sagt nej till en förtida avstängning av både den första och andra reaktorn i . Flera instanser har varnat för vad som kan hända om även den andra reaktorn stängs av. hävdar att det finns en risk för elbrist under torrår, speciellt då i Syd- och . Utsläppen av koldioxid beräknas också att öka med , huvudsakligen från el producerad i och , om stängs av. anser att reaktorer ska stängas när en kompetent myndighet konstaterar att de inte längre uppfyller gällande säkerhets- eller miljökrav. Politikerna är inte bäst på att avgöra när en avstängning kan äga rum. anser dessutom att bör tas i bruk igen så snart det är möjligt. På grund av det växande hotet från utsläpp av växthusgaser vill inte utesluta en framtida utbyggnad av kärnkraften, om stränga krav på hälsa, säkerhet och miljöär uppfyllda. Diskussioner om att bygga ut kärnkraft förs i många länder runt om i världen. I har genom ett beslut öppnat för byggande av nya reaktorer. Faktum är att det är fler länder runt om i världen som bygger nya kärnkraftsanläggningar än vad det är som stänger av. Den energipolitik som regeringen driver innebär stora påfrestningar på samhället. Den till hälften genomförda avvecklingen av det väl fungerande kärnkraftverket i har bidragit till effektproblem och till en betydande osäkerhet inom industrin beträffande den framtida tillgången på el. När nu regeringen genom att vilja stänga har för avsikt att ägna sig åt kvalificerad kapitalförstöring tilltar denna osäkerhet. Investeringsviljan i svensk elintensiv industri hämmas, vilket drabbar tillväxten och i förlängningen även välfärden. Elpriset påverkar industrins investeringsvilja men är även en kännbar kostnad för många enskilda elkunder. Det är inte rimligt att en avveckling av kärnkraften med förväntade elprishöjningar ytterligare ska få drabba redan hårt ansatta hushållskunder. Satsningar på alternativ elproduktion har bedrivits , men resultaten måste betecknas som relativt svaga. Dessa alternativ kommer inte på långa vägar att kunna ersätta kärnkraften. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att de hittillsvarande satsningarna inom ramen för energiomställningsprogrammet visat ett mycket magert resultat. Om kärnkraften avvecklas kommer bortfallet av el att kompenseras av smutsig kol- och oljebaserad elproduktion, både i och utanför gränser. Detta rimmar mycket illa med det svenska åtagandet enligt klimatkonventionen. De regionala effekterna på hälsa och miljö av andra utsläpp än växthusgaser kommer att bli påtagliga, inte minst i . meningslös årtalsexercis vill regeringen nu lägga över hela frågan om kärnkraftens avveckling till en förhandlare som tillsammans med kraftindustrin enligt tysk modell ska försöka nå en överenskommelse om det fortsatta avvecklingsarbetet. Vi menar att denna handlingslinje är högst tvivelaktig, inte minst i ett demokratiskt perspektiv. Det går inte att på detta sätt binda upp kommande generationer. Slutligen kan det ifrågasättas om regeringens hot om att tillämpa lagen om kärnkraftens avveckling verkligen lägger en god grund för dessa förhandlingar. Denna lag borde över huvud taget aldrig ha tillkommit och bör nu avskaffas. Upphäv förbuden mot kärnkraften anser att de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi måste tas bort. Vi anser inte att det finns några skäl att ha en bestämmelse (5 a § i kärntekniklagen) som förhindrar byggandet av kärnkraftsreaktorer i . bör därför besluta upphäva detta förbud. Energibranschen gör bedömningen att, under förutsättning att EU:s klimatpolitik fullföljs, det blir lönsamt att sälja el från nybyggd kärnkraft inom en 10-20 årsperiod. Nya tillkommande kärnreaktorer bör i såfall projekteras intill de befintliga. är det inte orimligt att tänka sig några nya reaktorer i Forsmark, och . Det totala antalet kärnkraftsreaktorer i skulle då uppgå till i storleksordningen 13-15. Det är dock väsentligt att påpeka att den typen av planekonomiskt tänkande som styrde kärnkraftens utbyggnad i var olyckligt. Det är inte som ska bestämma i vilken takt nya reaktorer byggs, utan elmarknaden själv. Statens uppgift är att utforma långsiktiga riktlinjer utifrån miljö- och säkerhetskrav. infördes en bestämmelse i kärntekniklagen (6 §) som stadgar att ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen - som i dagligt tal kommit att få benämningen "tankeförbudet" eller "hjärntvättsparagrafen" - stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från principiella utgångspunkter alltsedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning, och det har ansetts helt artfrämmande att använda en lagtext för att göra allmänna, politiska markeringar. Tankeförbudet har en hämmande effekt på den akademiska friheten. undertecknade 102 svenska professorer och andra framstående forskare från så gott som samtliga landets universitet och högskolor ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att bestämmelsen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten utan att begå lagbrott. Förslag om slopande av tankeförbudet har behandlats av vid ett flertal tillfällen. En bidragande orsak till att förslagen har avvisats torde vara att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. företrädare i instämde i att tankeförbudet utgör "en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven". Att kritik mot tankeförbudet numera framförs oberoende av inställningen till kärnkraftens utnyttjande i borde möjliggöra en omprövning av tankeförbudet. Det finns stora möjligheter att gå vidare med ytterligare effektiviseringar av energiproduktionen, mer fjärrvärme och ökad avfallsförbränning. Möjligheten att kombinera kraft- och värmeproduktion i de kommunala bör tas till vara. Dessvärre kännetecknas fjärrvärmen av att den i princip verkar på en monopolmarknad. anser att konkurrensen på fjärrvärmemarknaden måste förbättras. En statlig utredning ser över detta. Det är vår förhoppning att utredningen kommer med förslag om hur fjärrvärmemarknaden kan avmonopoliseras. släpps stora mängder värme ut i havet till ingen nytta i kärnkraftverkens kylvatten. I första kommersiella kärnkraftverk i , som var i drift 1964-1974, tog man dock till vara värmen och producerade både el och fjärrvärme. Möjligheterna att utnyttja värmen i kärnkraftverkens kylvatten, t.ex. för fjärrvärme till närliggande städer, bör utredas. Vi lever i ett modernt och tekniskt beroende samhällsbygge. Det ger oss många fördelar, men det gör oss också extra sårbara för avbrott i elförsörjningen. slogs stora delar av och hela strömförsörjningen i ut p.g.a. tekniska fel. Representanter för den svenska kraftindustrin har försäkrat att detta inte kan hända i , men lamslogs också stora delar av och samt delar av av ett liknande strömavbrott. I princip allt som var elberoende slogs ut: hissar, tåg, telefoner, ljus, värme, vatten, tunnelbanan, datorer m.m. Särskilt utsatta var delar av sjuk- och åldringsvården. Det visade sig efteråt att den reservkraft (främst diesel och gasturbiner) som fanns inte var tillräcklig, inte fungerade eller helt enkelt inte kopplades in p.g.a. av oklara rutiner. Den nya myndigheten () har tagit in uppgifter ifrån alla kommuner främst vad gäller förmågan till reservkraft inom äldrevården. Det är bra men uppgiften borde utvidgas till att omfatta hela kommunens reservkraftskapacitet. I takt med att vi förfinar och låter de tekniska lösningarna bli alltmer komplicerade ökar också behovet av reserv- och backup-system. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt vår uppfattning måste en utökad inhemsk energiproduktion utgå från högt ställda miljö- och säkerhetskrav. En annan förutsättning är enligt vårt förmenande att alla energislag ska klara konkurrensen på energimarknaden utan subventioner. Mot den bakgrunden är det inte rimligt att subventionera sådan etablerad teknik som används inom exempelvis vindkraften under täckmantel av att det skulle handla om ny teknik. Det är dessutom tveksamt om den aktuella tekniken har kommersiell bärkraft. Inom ramen för kol- och oljebaserad energiproduktion har satsningar på ny teknik låg potential då den negativa miljöpåverkan som dessa energislag ger upphov till är av sådan art att de inte är förenliga med högt ställda miljökrav. Naturgasen är förvisso ett renare alternativ än olja och kol, men teknikutvecklingen på detta område hämmas av svårigheterna att på kommersiella grunder klara en utbyggnad som utsläppen av koldioxid kan hanteras. Vi vill i stället peka på den kvalificerade kärntekniska forskning som bedrivs internationellt. Ett exempel på detta är forskningen kring acceleratordriven transmutation. Denna teknik öppnar för möjligheten att reducera de långlivade ämnena i kärnavfallet kraftigt och öka den mängd energi som kan utvinnas ur bränsleråvaran. Mycket FoU-arbete återstår innan dessa nya kärntekniker är möjliga att tillämpa. Det är dock viktigt att se långsiktigt på dessa frågor, inte minst med hänsyn till kommande generationers behov av kostnadseffektiva, säkra och miljövänliga energikällor och tillförlitliga metoder för hanteringen av det kärnavfall vi kommer att lämna efter oss. Vi hoppas att förnybara alternativ, såsom vindkraft, solkraft, biobränsle och artificiell fotosyntes, kommer att utgöra en växande andel av energiförsörjningen framöver. Vi vill dock varna för att ha för högt ställda förväntningar. energipolitik har i mångt och mycket baserats på orealistiska förväntningar på förnybara alternativ, vilket har lett till onödiga kostnader och större klimatpåverkan än nödvändigt. Just nu talas det mycket om havsbaserad vindkraft som ett lovande alternativ. Det är dock svårare än man kan tro ordna överföringen in till elnätet, vilket kan leda till ganska stora kostnader. Framsteg för förnybara alternativ bör i första hand användas för att minska användningen av kol och olja, inte tas som intäkt för att avveckla kärnkraften. anser att det är önskvärt att kraftbolagen genom försäkringar svarar för en större del av de risker som är förknippade med verksamheten, på samma sätt som bör gälla till exempel vattenkraftsproducenternas ansvar för översvämningar nedströms. Exakt hur avgränsningen bör göras mellan energiproducenternas och statens ansvar vid stora olyckor är dock en komplicerad avvägningsfråga som bland annat utreds inom EU. När detta utredningsarbete avslutats kan en mer preciserad ställning tas till frågan om kraftbolagens försäkringsansvar. Redovisa de faktiska utsläppen Koldioxidutsläpp som genereras vid elproduktion i utländska kolkraftverk kommer inte med i den officiella statistiken över utsläpp - om elen exporteras till . Den bokförs inte heller i den svenska statistiken eftersom vi inte räknar koldioxidutsläpp på importerad el. kan det röra sig om enorma mängder utsläpp som kan komma att gömmas undan redovisning. Utsläppen av koldioxid ifrån och kommer, enligt , att öka med om stängs av. Regeringen bör ändra sina beräkningsmetoder så att även dessa utsläpp blir synliga i statistiken. Skapa konkurrens på hela elmarknaden Den avreglering av elmarknaden som skett har varit bra. Det finns nu alternativ för den enskilda konsumenten när det gäller val av elleverantör. Dessvärre fungerar inte konkurrensen när det gäller nätsidan, där det gång på gång talas om nätbolag som försenar leverantörsbyte. har uttalat att ett sanktionssystem för de nätägare som försvårar leverantörsbyte för den enskilde kunden ska införas. Dessvärre kommer regeringen inte med något förslag. Detta är verkligen att beklaga då denna senfärdighet kommer att innebära att många elkunder kan få vänta mycket länge på leverantörsbyte, ibland år, också framöver. Det enda regeringen har förmått är att lägga frågan i en ny utredning (N2003:04) som blir färdig tidigast . bör inte låta elkunderna vänta utan redan nu fatta ett beslut i frågan. Många kommuner vill av estetiska skäl eller med hänsyn till strålningsrisken gräva ned kraftledningar som finns ovan jord. Forskningsresultaten avseende magnetfält och strålningsrisker är inte entydiga, men samhället borde ändå prioritera nedgrävning av kraftledningar i tätbebyggt område där barn vistas. Eftersom ett samband mellan kraftledningars magnetfält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas har Arbetarskyddsstyrelsen, , , och i samråd utarbetat en s.k. försiktighetsprincip. Försiktighetsprincipen innebär att om åtgärder som generellt minskar exponeringen kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt bör det eftersträvas att reducera fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön. När det gäller nya elanläggningar och byggnader bör målet redan vid planeringen vara att utforma och placera dessa så att exponeringen begränsas. Det övergripande syftet med försiktighetsprincipen är att reducera exponeringen för magnetfält för att minska risken att människor skadas. Mot bakgrund av att det finns bostadsområden, skolor och daghem som ligger nära kraftledningar och där barn vistas , bör farhågorna om strålningsrisker tas på stort allvar. fick i uppdrag av regeringen att utreda frågan om strålningsrisker. Det är viktigt att denna utredning nu ger resultat. Energisparande måste löna sig Det energipolitiska omställningsprogrammet har visat magert resultat. Vi anser att de satsningar som görs på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga. Det är emellertid enligt vår uppfattning ineffektivt och opedagogiskt att kombinera sådana satsningar med ett fastighetsskattesystem som effektivt håller tillbaka fastighetsägares goda vilja att göra investeringar i olika energieffektiviseringslösningar. I detta sammanhang bör också nämnas att det är av vitalt intresse att ta till sig den kunskap som finns inom området byggteknik för att bygga mer energisnåla hus. I en studie som gjorts på slås fast att vi inte bygger mer energisnåla hus nu än vad vi gjorde . Snarare tycks utvecklingen gååt andra hållet, trots de stora framsteg som görs inom både byggmaterial och byggteknik. Kanske beror det på för dåliga ekonomiska incitament eller byggkrav från samhällets sida? I ett avslutat byggprojekt i strax utanför har man lyckats bygga energisnåla hus till i stort sett samma kostnad som för ett vanligt bygge. Värmen i inomhusluften tas till vara för såväl värmande av vatten som av huset i övrigt. Detta och andra liknande projekt måste få uppmuntran och kunna spridas till fler entreprenörer. Att få ned värmekostnaderna i ett hus till noll kronor sparar otroliga mängder energi. Detta innebär besparingar för en familj på . Även andra energisparande åtgärder som t.ex. bergvärme bör uppmuntras. går emot tvångssystemet med s.k. gröna certifikat.