mot · GS02N401 · 2004-10-05 00:00:00 — Vi föreslår att blir försökslän för att införa avdragsrätt för hushållsnära tjänster. I tjänstesektorn finns också en potential för svensk tjänsteexport. Sjukskrivningens kris - en kvarnsten för välfärden Även om sjukskrivningarna enligt rapporter minskat något så vägs detta upp av att allt fler personer får sjukersättning, tidigare sjukpension. Detta gäller även . Antalet sjukskrivna måste minska. Genom bättre styrning av hur sjukskrivningarna går till och tidigare rehabilitering genom rehabiliteringsgaranti kan fler människor komma tillbaka. Vi tycker det är fel att belasta arbetsgivarna med de kostnader för sjukskrivningar som regeringen föreslår. Risken finns att företagare inte anställer personer som finns i riskzonen att bli sjuka, till exempel funktionshindrade. Samordning av resurser mellan och vården måste genomföras. Vi föreslår att blir försökslän för den så kallade Bohus-modellen Finsam - finansiell samordning. Rusta psykiatrin och missbrukarvården har psykiskt sjuka och missbrukare inte fått den hjälp de behöver. Bristande resurser hos kommuner och landsting bidrar till att många människor får lida i onödan innan de kan få hjälp. Tilltagande alkohol- och narkotikamissbruk förvärrar svårigheterna, och tillsammans skapar detta utslagning, otrygghet och ökade bördor på psykiatrin och sjukförsäkringen. Vi anser att det behövs mer resurser som garanteras av staten. Utbildning och forskning har stor betydelse för den regionala tillväxten. Om ska bli en region med verklig växtkraft krävs det en satsning inom detta område. Flera av högskolorna i har ett högt sökandetryck vilket tyder på att de håller en hög kvalité. Vi och anser att detta är något som bör premieras. Resursfördelningssystemet måste utformas så att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurser, om de har möjlighet och är intresserade av att utöka verksamheten. har särskilt utmärkt sig genom ett projekt kallat som syftar till att validera invandrade akademikers kompetens. Projektet har varit mycket lyckosamt. Kunskaperna måste få spridning inom högskolevärlden och Invandrarakademin bör bli en permanent nationell resurs. Forskningen i befinner sig i en verklig kris. De resurser som går direkt till de olika universiteten har urholkats . Forskare måste lägga nästan all kraft på att skriva ansökningar om nya medel och har nästan inte tid att bedriva sin forskning. På är till exempel av resurserna fasta anslag, resterande är sökta medel. Detta skapar en stor otrygghet och onödig stress bland forskarna. Vi anser att resursbehovet för forskning måste ses över. Vi anser också att ska ha ställning som teknisk högskola i världsklass. Flera kommuner i lägger betydligt mindre resurser på gymnasieskolan än riksgenomsnittet. , och , för att ta några exempel, satsar mindre på gymnasiet per elev och år. Detta är oacceptabelt. Vi liberaler kämpar för att alla ska få samma möjligheter från start i livet. Genom att införa en nationell skolpeng så garanteras att alla elever får en bra skolgång, även de som råkar födas i en kommun som inte prioriterar skolan. Ge plats för ny bostadspolitik Bostadsbristen har blivit ett allt vanligare problem och är ett hinder för tillväxt i många kommuner i , framförallt i . finns det kommuner med bostadsöverskott som ofta blir en belastning på den kommunala ekonomin. Bostadspolitiken måste läggas om i liberal riktning så att fler får möjlighet att välja hur bostaden ska vara och vem som ska äga den. Det byggs för lite . Konkurrensen är avgörande för att det ska byggas mer. Vi vill ocksåöka antalet aktörer på marknaden genom att öppna för utländska entreprenörer. Med dagens regler för hyressättning kan inte byggföretagen ta ut kostnaderna för nybyggda hyreslägenheter. Ett första steg är att tillåta friare hyressättning i nyproduktion. Det kan inte vara rimligt att hyresnämnden i efterhand sänker den fastlagda hyran i ett projekt, så att kalkylerna brister. Vem vågar då bygga? 20 000 nya bostäder i är en målsättning som vi tror kan nås om alla parter bjuder till. Man skall inte behöva tacka nej till en studieplats på grund av avsaknad av bostad på studieorten. Kommun och stat har ett ansvar att få fram mark till rimliga priser för att hålla nere byggkostnaden. Andra sätt att öka antal studentbostäder är att underlätta en omvandling av tomma kontor och andra lokaler till studentbostäder, modulbyggen med tillfälliga bygglov och skattefri uthyrning av rum i privatbostäder. Lokalt anpassat strandskydd ger flexibilitet I delar av regionen är inte bristen på stränder ett huvudproblem, utan det är den pågående avfolkningen som utgör hotet. Vi anser att kommunerna bör få möjlighet till ett lokalt fastlagt strandskydd anpassat efter tillgång till stränder och rådande exploateringstryck. Viktigt är att grunden för en sådan anpassning är en noggrant genomförd inventering av befintliga naturvärden. Inom områden med stor tillgång på stränder och lågt exploateringstryck skulle man kunna tillåta byggande närmare stränderna. Inom andra områden med ett redan stort exploateringstryck kan det vara befogat med en striktare tillämpning av strandskyddet än vad fallet är . Fastighetsskatten måste avvecklas successivt Fastighets- och förmögenhetsskatten har fått orimliga konsekvenser för många enskilda hushåll. Att människor tvingas flytta på grund av ett orimligt skatteuttag är helt oacceptabelt. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt, och ofta därtill förmögenhetsskatt, gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga - inte minst i och i kustområdena. Vi anser att fastighetsskatten och förmögenhetsskatten ska ses över. Vi säger nej till att införa boplikt, dvs. att man måste vara året-runt-boende för att få köpa ett hus i områden som har stor andel fritidsboende. Detta ger en snedvriden marknad, där de helårsboende blir fattigare och fritidshusägarna rikare. Problemet måste lösas på annat sätt. Exempel pååtgärder som vi tycker är en bättre och en företagarvänligare politik som ger förutsättningar för arbetstillfällen är en utbyggnad av infrastrukturen som ger möjlighet till arbetspendling och sänkt fastighetsskatt. Rättsstat och välstånd hänger ihop En fungerande rättsstat är avgörande för att skapa och bevara välstånd. I utmanas nu rättsstaten av en allt grövre och mer organiserad brottslighet. Även vardagsbrottsligheten med bostadsinbrott, bil- och cykelstölder är omfattande och skapar otrygghet. anmäldes i hela 209 842 brott. av brotten klarades upp. Vi är djupt oroade över bristerna i den svenska rättsstaten och regeringens ovilja att ta detta på allvar. Vi menar att det låga antalet uppklarade brott visar att vi behöver ett större antal poliser än dagens 16 000. Vårt mål är att det ska finnas 22 000 poliser över hela landet. Vi anser att den ökade brottsligheten gör nya polismetoder nödvändiga, som infiltration och bevisprovokation. Brottsoffrens ställning måste överlag stärkas i hela rättsprocessen. Domstolsväsendet som brottas med långa handläggningstider och stora ekonomiska underskott behöver mer resurser. Vi är djupt kritiska till de föreslagna nedläggningarna och sammanslagningarna av tingsrätter i . En upprustning av kriminalvården måste ske. Vi vill att fångarnas återanpassning till samhället ska stå i fokus. Effektiv brottsbekämpning måste kombineras med undanröjande av sociala problem, som segregation och drogmissbruk, och tidiga åtgärder mot ungdomsbrottslighet måste sättas in. Rusta tullen i kampen mot brott Den gränsöverskridande brottsligheten är ett växande problem. De flesta insatser som tullen gör sker i Syd- och . Gränsskyddet inom tullen måste tydligt definieras som en brottsbekämpande del i rättsväsendet. Tullen måste fåökade möjligheter att samverka både med andra länders tullmyndigheter och med svensk polis i syfte att samordna insatserna mot misstänkt illegal verksamhet. personalstyrka ska minskas från knappt 2 600 till cirka 2 200 anställda. Tullens narkotikahundar är ett ovärderligt redskap i kampen mot narkotikasmugglingen. Tyvärr blir hundarna färre och färre. Detta är oroväckande och vi anser att tullens resurser måste ses över. Brott, försäkringar och företagande När få brott upp stiger försäkringsbolagens och färre har råd att för sin säkerhet teckna försäkringar. har flera småföretagare svårt att få teckna försäkringar, särskilt om deras verksamhet innebär en stor risk att utsättas för vandalisering, rån eller stöld. Det finns gott om exempel på företagare som helt enkelt inte godtas som försäkringstagare, andra får betala orimliga . Konsekvenserna av det rådande försäkringssystemet måste utredas. Ingen ska avstå från att starta ett företag för att man inte kan få en försäkring. Axel Darvik (fp)