mot · GS02Sf365 · 2004-10-05 00:00:00 — 10Förorter i storstäderna - en växande kraft 10.1Fler bostäder och blandad bebyggelse Den mest kraftfulla åtgärden för att motverka segregation är att se till att alla bostadsområden har en blandad bebyggelse. För detta behövs fler bostäder. För att åstadkomma en rörlig bostadsmarknad måste fler hyresrätter byggas. Den socialdemokratiska regeringen har inte lyckats stimulera det byggande av hyresrätter som krävs för en rörlig bostadsmarknad. Skatter, regler och bestämmelser som hindrar byggföretag att bygga nya bostäder måste därför ses över. Dessutom måste den socialdemokratiska regeringen sluta försvåra friköp av hyresrätter som skulle öka blandningen av upplåtelseformer och därmed människors inflytande över sitt boende. Det behövs fler bostadsrätter, andra kooperativa bostadsformer, villor och radhus (äganderätt). 10.2Alla skall bo i en trygg och attraktiv bostadsmiljö Ska segregationsmönstret brytas krävs en radikal förnyelse av boendemiljön i de större städernas förorter. Det krävs en integration av arbetsplatser, verksamheter och företag i bostadsområdena. Industrisamhällets uppdelning i bostadsområden och arbetsplatsområden är förlegad. Ett bostadsområde måste vara attraktivt för att bostadssegregering skall kunna motverkas. Därför krävs att resurser satsas på utvidgad service, upprustning av bostäder och omgivande miljö, men också skolor, offentlig miljö och kommunikationer. Centrum är normalt en av de viktigaste mötesplatserna i förorterna och därför bör det satsas mer på upprustning av dessa. De kommunala bostadsbolagen och privata fastighetsägarna i områdena måste nyttjas som en resurs i sammanhanget. Genom att flytta ut kommunala verksamheter och myndigheter eller locka stora privatföretag till olika mångetniska förorter, kan behovet av servicetjänster i området öka och därmed generera arbetstillfällen. Sådana lokaliseringar höjer också områdenas status. För att alla skall kunna känna trygghet i sitt bostadsområde måste man satsa mer resurser på närpolisen. Vår målsättning är att det skall finnas en närpolis per 1.000 invånare. I de socialt segregerade förorterna finns det en del små men tillräckligt våldsamma gäng som hotar många människors trivsel och trygghet. De flesta i dessa gäng är unga killar. Eftersom det är viktigt med förebilder och personer som man kan identifiera sig med måste det finnas fler poliser med invandrarbakgrund i dessa förorter. De skulle lättare kunna vinna respekt såväl bland de boende som de unga kriminella. På så sätt skulle möjligheterna att påverka bl.a. dem som är på väg att bli kriminella i en annan riktning. Alla skall bo i en trygg stadsdel. För att åstadkomma detta måste brottsförebyggande åtgärder uppmärksammas mer i stadsplaneringen. Även i skötseln och upprustningen av offentliga miljöer kan brott förebyggas. anser att kommunerna bör upprätta en bebyggelseinriktad brottsförebyggande policy som framgår av översiktsplanen. Stadsdelsnämnder skall stödja och uppmuntra alla former av frivilliga krafter som arbetar mot våld, kriminalitet och droger i förorterna. 11Utsatta flickor i patriarkala familjer I skrivelsen 2001/02:129 redogör regeringen för hur de medel man avsatt för utsatta flickor i patriarkala familjer skall användas. Vi vill påpeka behovet av ett samarbete med de kvinnojourer som har såväl kunskap om som kontakt med flickor i sådana situationer. Det är således viktigt att man har med dem i diskussionerna samt att stödja dem i deras framtida arbete. anser för övrigt att de medel som går till kvinnojourerna är mycket knappa. Det är mycket anmärkningsvärt mot bakgrund av det oerhört viktiga arbete som kvinnojourerna utför. I budgetpropositionen har ytterligare medel för skyddat boende för flickor och pojkar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld avsatts. välkomnar denna viktiga satsning och andra åtgärder som vidtagits för att förhindra hedersrelaterat våld. 12Att åldras med värdighet - äldre invandrare i Antalet äldre invandrare ökar i det svenska samhället. Det måste finnas förståelse och respekt för att kulturella bakgrunder mycket starkt påverkar människors behov och förväntningar när det gäller vård och omsorg. Vi vill införa en värdighetsgaranti, fler vårdplatser och mer personal i äldreomsorgen. Etniska organisationer och pensionärsorganisationer skall kunna påverka äldreomsorgens utformning. Att vara ensam invandrare på t.ex. ett eller ålderdomshem kan upplevas mycket isolerat. Man bör underlätta för äldre invanrare som vill bo nära eller tillsammans med invandrare som har samma modersmål. Det är ganska vanligt att personer som blir svårt sjuka eller drabbas av demenssjukdom förlorar förmågan att förstå och tala det sist inlärda språket, svenska. En väsentlig kvalitets- och trygghetsfråga i älreomsorgen är således tillgången till personal som talar det egna modersmålet. Detta behov måste beaktas vid rekryteringen till vårdutbildningarna. Vid anställning skall kunskaper i minoritets-/invandrarspråk vara meriterande. 13.1Medborgarskapets innehåll måste tydliggöras Att viljan till och upplevelsen av delaktighet i samhället minskar finns det flera indikationer på. Det generella valdeltagandet sjunker, misstron mot politiker växer och en polariserande "vi och dom"-känsla riskerar att breda ut sig i samhället där politiker upplevs som åtskilda från "vanligt folk". Medborgarskapets innehåll behöver därför aktualiseras och tydliggöras, eftersom demokratin och samhällets grundläggande värden så intimt är förknippat med de ideal som medborgarskapet representerar. I det svenska välfärdsbygget har stundom de delar av medborgarskap som innefattar skyldigheter hamnat i skymundan. Hänsyn måste tas både till att samhället utgörs av de enskilda medborgarna, men också inse beroendet av varandra - ett beroende som också ger insikter om hur vi skall förhålla oss till varandra i fråga om ansvar och skyldigheter. Det är enskilda människornas medmänsklighet och ansvarstagande som är avgörande för framtiden. 13.1.1En medborgarbok till varje svensk medborgare För att betona medborgarskapets rättigheter, men också dess skyldigheter, föreslår vi att alla nya medborgare skall få en medborgarbok där medborgarskapets innebörd tydliggörs och samhällets grundvärderingar formuleras. Vi anser det vara av stor vikt att värna, stärka och förmedla de grundläggande värden utan vilka ett samhälle präglat av ömsesidig respekt, tillit och gemenskap inte kan existera. Dessa värden utgör den etiska grunden för ett fritt, jämställt, pluralistiskt och solidariskt samhälle. En medborgarbok kan vara ett led i det arbetet. Varje svensk medborgare som uppnår myndighetsåldern bör få en medborgarbok av den svenska staten där de medborgerliga skyldig- och rättigheterna diskuteras. Denna bok skall också ges alla som kommer till och erhåller svenskt medborgarskap. Boken bör förmedla den värdegrund som beskrivs i skolplanen: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Denna värdegrund härleds alltså från den etik som förvaltats i idétradition och i västerländsk humanism. För en levande demokrati krävs att medborgardygder såsom den kritiska rationalismen, laglydigheten och solidariteten framhävs. Boken bör även innehålla en kort historik över demokratiska utveckling, information om hur det politiska systemet i och Europasamarbetet fungerar. Överlämnandet av medborgarboken bör ske i samband med en ceremoni, i hemkommunen, där man välkomnar och uppmärksammar de nya svenskarna och de som blivit myndiga. Genom att boken både betonar rättigheter och skyldigheter kan man höja statusen på och markera det ansvar som vilar i medborgarskapet. skall inte primärt ge färdiga svar för enskilda valsituationer eller fungera som "praktisk handbok i samhällsliv", även om också medborgarskapets praktiska konsekvenser bör diskuteras. Boken skall i stället vara ett verktyg för utmejslandet av ett förhållningssätt där insikten om rättigheter och skyldigheter gentemot samhälle och medmänniska kommer till uttryck. En demokrati är beroende av att det finns en moralisk övertygelse som baseras på grundläggande värden, som ständigt måste diskuteras, men också försvaras. Utan en medborgaranda, som präglas av frihet och ansvar, upphör demokratin. Ingen konstitutionell ingenjörskonst i världen kan säkra demokratins fortbestånd. Bara genom att vinna varje generation för etiska grundvärden och i ord och handling tillämpa dem kan medborgarna själva skapa sin folkstyrelse. En medborgarbok kan medverka till en sådan medborgaranda. 13.2Ökat inflytande för personer med utländsk bakgrund För att öka valdeltagandet och det politiska inflytandet bland personer med utländsk bakgrund måste de politiska partierna ta sitt ansvar. Det gäller såväl lokal, regional, nationell som europeisk nivå. , och alla andra partier, har försummat att skapa en organisation som ger utrymme för alla människor med utländsk bakgrund i vårt land. Målet måste vara att de förtroendevalda motsvarar den befolkningssammansättning som finns i det omgivande samhället. Konkreta strategier för att nå dithän bör utarbetas. Om detta inte sker kommer de politiska partierna att förlora sin nödvändiga legitimitet bland de nya svenskarna. 14Kulturkrock eller kulturbefruktning? Religiösa och kulturella organisationer kan och vill delta i byggandet av det goda samhället. Religionens och kulturens roll i integrationsprocessen är alltför ofta kraftigt underskattad. Inrättandet av interkulturellt råd skulle kunna utvecklas till ett viktigt samarbetsorgan mellan de styrande och stadens religiösa/kulturella organisationer. Rådets arbetsuppgifter skulle kunna vara att öka kommuninvånarnas kunskap om stadens religiösa och kulturella liv, stärka samhörigheten mellan icke-troende och troende och utveckla komplement till stadens åtaganden inom det sociala området. Den svenska kulturella identiteten speglar i stor utsträckning endast majoritetsgruppens bild av den svenska kulturen. Med en mer nyanserad bild av det vi kallar svenskt kan en ny bild av allas vårt skapas. För att uppnå detta måste bl.a. hela utbildningsväsendet bidra till formandet av en ny Sverigebild. De språkliga minoriteternas roll som medskapare i den svenska historien och det nutida samhället måste bli synlig i historie-, litteratur- och samhällskunskapsundervisning. Mångfaldspolitiken skall bedrivas på samma sätt som jämställdhetspolitiken, d.v.s. arbetet skall ske på alla nivåer inom stat, länsstyrelse och kommun, inte på en enskild myndighet såsom exempelvis . I strävan efter normalisering i det svenska samhället krävs ett perspektivskifte och avveckling av integrationsindustrin. På samma sätt som inom jämställdhetspolitiken måste en strategi för mångfaldens samhälle in i alla myndigheters och förvaltningars verksamhet. Utlänningsärenden skall vid överklagan behandlas av förvaltningsdomstolar och inte . Invandrare på arbetsmarknaden skall betraktas som arbetssökande som alla andra. Frivilligorganisationer, även sådana som organiserar invandrare eller minoriteter, kan utföra uppdrag till landsting och kommuner och bli de nya samhällsentreprenörerna, vilket skulle stärka deras roll. De skulle kunna sälja tjänster och service såsom introduktion av nyanlända invandrare, äldreomsorg, anhörigvård, etc. Även möjligheter till självförvaltning av fastigheter, dagis, fritids etc. kan bli nya möjligheter för dessa organisationer. Integrationsbegreppet har dessvärre blivit synonymt med invandrare som ett problem, likriktning och assimilering. Det är dags att utmönstra begreppet och ersätta det med ett begrepp som ser möjligheterna i stället för problemen. Ett begrepp som tar i beaktande att mångfald och därmed olikhet är positivt. Ett begrepp som tar i beaktande att etniska svenskar och andra etniska grupper måste möta varandra och lära sig av varandra. Ett begrepp som således ser den riktiga integrationen som en tvåvägskommunikation. Genom att utmönstra integrationsbegreppet betonas också att dessa frågor skall finnas med i alla politikområden på ett naturligt sätt. 15.2Diskrimineringsminister i stället för integrationsminister Det finns en mängd studier som ger tydliga indikationer på att diskriminering förekommer. Enligt Långtidsutredningen16 kan den empiriska forskningen inte förklara svårigheter på arbetsmarknaden för utlandsfödda med god utbildningsbakgrund, språkkunskaper, landspecifika kunskaper m.m. Det förekommer också indirekt och direkt diskriminering. Många forskare antyder att diskriminering av utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund är en viktig faktor för att förklara hindren för människor med invandrarbakgrund att komma ut i arbetslivet. anser därför att det är mer rimligt med en diskrimineringsminister än dagens traditionella integrationsminister. Därmed markeras diskrimineringens betydelse och att alla statsråd måste integrera mångfaldsfrågorna i sina politikområden. motsatte sig regeringens förslag att inrätta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av "en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag". Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta från . Vi föreslår nu att helt avvecklas från . anser att integrationspolitiken bör bedrivas på precis samma sätt som jämställdhetspolitiken, d.v.s. det är main streaming som skall gälla. Det samordnande ansvaret bör ligga på med de olika departementen. Vi kritiserade den tidigare ordningen som innebar att det övergripande ansvaret för integrationsfrågorna låg på . Det är därför positivt att regeringen nu har flyttat dessa frågor till . En expert vid skrev en artikel17 i vilken han beskriver verket som en "förlegad central organisation utan några förutsättningar för att effektivt främja integrationsprocessen". Orsaken till detta är, enligt honom, att fastslagit att näringsutveckling, företagsamhet och tillväxt är de viktigaste instrumenten för att främja integrationen. När näringspolitiken regionaliserades och länsstyrelserna således blev de regionala motorerna för att främja tillväxten övertog de därmed på ett naturligt sätt integrationsarbetet. menar att alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar för integration inom sina respektive områden. Länsstyrelserna och kommunerna skall ta det regionala och lokala ansvaret - redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. revisorer18 har kritiserat den otydliga ansvarfördelningen för att motverka etnisk diskriminering mellan och DO. Man menar att risken med att två myndigheter arbetar inom samma begränsade ansvarsområde leder till att insatserna blir mindre effektiva. vill att hela ansvaret för att motverka etnisk diskriminering övertas av DO och för detta ändamål anslås ytterligare medel. Utöver principiella ståndpunkt när det gäller integrationsarbetet har även revisorer i en rapport19 riktat hård kritik mot . Revisorerna menar att verkets utredningar är undermåliga och att de slutsatser som dras är dåligt underbyggda. De medel som förfogar över för projektverksamhet har heller inte utvärderats enligt revisorerna. Vi anser det rimligt att ge för att kunna avvecklas och låter således ca kvarstå i budgeten för . I samband med avvecklingen av vill vi i stället att ansvarar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar. Förändringar av anslaget återfinns inom utgiftsområde 8. Budgetpropositionen , s. 23 Analys och slutsatser Fler språk - fler möjligheter, , 2002. Migration och integration - om framtidens arbetsmarknad - bilaga 4 till LU 2003/04 SOU, 2004:73. Och , L. & , R. 1998/Migration och integration - om framtidens arbetsmarknad - bilaga 4 till LU 2003/04 SOU 2004:73. Migration och integration - framtidens arbetsmarknad - bilaga 4 till LU 2003/04, SOU 2004:73/Rapport 2002 och 2003. Migration och integration - om framtidens arbetsmarknad - bilaga 4 till LU 2003/04, SOU 2004:73. Invandrare och myndigheter - möten som hjälper eller stjälper? 1999 och , A. , F. 2003. "På tvärs mot integrationspolitiken: Flyktingar i storstäder klarar sig bäst" . /Rapport 2002. Migration och integration - om framtidens arbetsmarknad - bilaga 4 till LU 2003/04 SOU 2004:73. "måste läggas ned". Rapport 2002/03:16 "Främja och förklara - kan förändra?" Rapport 2002/03:16 "Främja och förklara - kan förändra?"