mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — Vi vill införa ett skydd för samtliga åldersgrupper som omfattar alla. Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinföras. Rätten till personlig assistans bör också omfatta funktionshindrade i gruppboende. Försörjningen av hjälpmedel till funktionshindrade bör ses över och en statlig hjälpmedelsgaranti prövas. Vi vill höja åldersgränsen för bilstödet (som kommer att utgöra en del av vår hjälpmedelsgaranti) För gruppen psykiskt sjuka vill vi göra en speciell satsning genom att utvidga verksamheten med personliga ombud. En förstärkning av den oberoende tillsynen genom inrättandet av en särskild medicinalstyrelse bör ske. Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i nuvarande där en organisation uppbyggd för tillsyn redan finns. Budgetmedel skall därför överföras från till ett nytt anslag. För att stimulera framväxten av riktade insatser och regionalt och lokaltfolkhälsoarbete vill vi inrätta en anslagspost 14:11 Lokalt folkhälsoarbete. Den slutna ungdomsvården bör enligt vår uppfattning överföras till kriminalvården. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -21 850 000 -21 450 000 -21 545 000 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -15 750 000 -15 850 000 -15 745 000 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -6 100 000 -6 100 000 -6 300 000 Källor: PM 2004:1614, 2004:1612, 2004:1613, 2004:1615 och 2004:1616 Sjukskrivningarna har fördubblats . Sedan ett tag ökar de inte längre, men i stället förtidspensioneras människor i snabb takt. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling och visar att de åtgärder regeringen vidtagit inte är tillräckliga. Det krävs kraftfullare åtgärder: För det första måste sjukskrivningar handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivning ofta av patientens önskemål, inte av medicinska överväganden. Vi vill strama upp sjukskrivningsprocessen och snabba upp den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat på vårt initiativ. För det andra inför vi en nationell vårdgaranti som ett första steg på vägen mot en allmän hälsoförsäkring. Medlen skall kunna användas av den enskilde patienten för att tillförsäkra att hon får den vård hon behöver. Radikalt minskade väntetider kommer genom detta att ytterligare minska sjukfrånvaron. För det tredje bör försäkringskassorna få utökat ansvar och resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. Vi föreslår att de får ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabiliteringsutredningar kommer till stånd. Försäkringskassornas anslag bör höjas. För det fjärde anser vi att det är nödvändigt att höja självrisken i sjukförsäkringen för att kunna nå målet om en halvering av antalet sjukskrivna till 2008. Vi föreslår att sjukpenningen beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst. Vi föreslår även att ersättningsnivån sänks till av SGI för att därefter sänkas till samt att ett en andra karensdag införs. För det femte vill vi föra över ersättning för inkomstbortfall och rehabilitering från sjukförsäkringen till trafikskadeförsäkringen. Det skulle avlasta den allmänna sjukförsäkringen kostnader med ungefär 8 miljarder kronor49 och dessutom leda till en ökad trafiksäkerhet50. Anledningen är att försäkringsbolagen, som till skillnad från den statliga sjukförsäkringen beräknar sina utifrån förväntade kostnader, skulle höja premierna så mycket på särskilt trafikfarliga fordon att få människor skulle vilja fortsätta att använda dem. räknar med att en privatisering skulle medföra att trafikskadepremien skulle behöva höjas med i genomsnitt.51 För säkra fordon och säkra förare skulle premien höjas mindre och för farliga fordon och förare skulle den höjas mer. För det sjätte måste den "industriella" förtidspensioneringen stoppas. Vi motsätter oss att automatiskt skall pröva förutsättningarna för övergång till förtidspensionering sjukdom och vill i stället att förtidspensionen sänks till av antagandeinkomsten. Garantinivån skall vara densamma i förtidspension som i ålderspension. Inga förtidspensioneringar skall tillåtas efter uppnådda . Som kompensation sänks kostnaderna för arbetsgivarna genom att arbetsgivaravgifterna sänks för människor . Detta underlättar också anställning av äldre människor. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Under detta utgiftsområde föreslås inga förändringar av anslagen jämfört med budgetpropositionen. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -1 152 000 -2 732 000 -2 870 000 -5 760 000 -7 340 000 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Barnomsorgskonto (nytt anslag) Källor: PM 2004:1618 och 2004:1729 Vi inför ett extra barnbidrag för ensamstående och ett för studerade med barn. Detta ersätter bostadsbidraget. Vi accepterar höjda flerbarnstillägg från det tredje barnet men avvisar övriga höjningar av barnbidrag. föreslår vi att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utgå med skattefritt för barn mellan ett till . Eftersom föräldralediga kan utnyttja vår barnomsorgspeng när barnet blir behövs inte den trettonde månaden med sjukpenninggrundande ersättning och de tre extra garantimånaderna i föräldraförsäkringen. Vi vill även avskaffa den särskilda "öronmärkningen" av i föräldraförsäkringen till den förälder som tagit ut minst föräldraledighet. I likhet med våra förslag för sjukpenningen anser vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen skall baseras på de två föregående årens inkomst och att ersättningen skall sänkas till . Taket bör behållas på dagens nivå. Vi vill höja bidraget till internationella adoptioner. -10 754 410 -10 034 600 -10 034 900 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -10 850 000 -10 130 000 -10 130 000 Särskilda insatser för arbetshandikappade Källor: PM 2004:1595, 2004:1424 och 2004:1875 Vi föreslår att ersättningsnivån i arbetslöshetsersättningen sänks till och under de resterande . Ersättningen föreslås beräknas på inkomsten . Maxersättningen föreslås bli och de resterande . Ersättningen i aktivitetsstödet föreslås också bli av inkomsten upp till maxersättningen. Vi föreslår vidare att den bortre parentesen tillåts verka. Detta får dock inga budgeteffekter eftersom medlen används till att finansiera aktivitetsgaranti i annan form än . Vi avvisar regeringens friårsverksamhet om 12 000 platser. Vi anser inte att det är motiverat att införa möjligheten till friår, när behovet att öka arbetsutbudet är så stort. Vi avvisar också regeringens förslag om ytterligare 20 000 platser i åtgärder. Dessa platser belastar statsbudgeten med , medan kostnaden är enligt budgetpropositionen. Differensen däremellan är , vilket utgörs av en skattekreditering hos kommunerna. Vi motsätter oss att arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ökas utan att detta belastar utgiftssidan. Genom att regeringen finansierar åtgärder med minskade intäkter, i stället för ökade utgifter, undanröjs påfrestningar på budgeteringsmarginalen. Vi föreslår att får en mer självständig roll och att verksamheten styrs med ett fåtal tydliga mål. Vi föreslår en organisation som ger bättre förutsättningar för en effektiv arbetsmarknadspolitik. Denna omstrukturering av beräknas rymmas inom regeringens avsatta anslag. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Ombudsmannen mot diskriminering (nytt anslag) Moderata samlingspartiet föreslår en annan myndighetsstruktur än regeringen under utgiftsområde 14 som underlättar att föra en kraftfull och samlad politik mot all form av diskriminering i samhället. Vi förordar en enhetlig lagstiftning och samordning av rättsväsendets insatser inom diskrimineringsområdet. och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en gemensam myndighet - Ombudsmannen mot diskriminering. -2 000 000 -2 100 000 -2 250 000 -1 805 811 -1 480 922 -1 658 668 Bidrag till vissa organisationer m.m. Källor: PM 2004:1503 och 2004:1743 + egna beräkningar Uppgifter som ryms inom ramen för rekryteringsbidraget bör integreras i det ordinarie studiemedelssystemet. För att studiemedelssystemet skall bli rättvist och förutsägbart harmoniseras bidragsnivåerna. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder Bidrag till p-först Förskola -1 000 000 -2 000 000 -2 000 000 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet Statligt stöd för utbildning av vuxna -1 916 797 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Grundutbildnings-, forskarutbildnings- och forskningsanslag till universitet och högskolor -23 950 322 -24 350 522 -24 804 416 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Utvecklingsarbete inom område m.m. (nytt anslag) Vuxnas utbildning (nytt anslag) Grundläggande högskoleutbildning (nytt anslag) Forskning och forskarutbildning (nytt anslag) Skolpeng (nytt anslag) Barnskola (nytt anslag) Valfrihet för funktionshindrade (nytt anslag) Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng; gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieskola, samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem; en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som kan göra kvalitetshöjande prioriteringar, inte statliga projektpengar. Reformen införs stegvis. Fördelningen av platser i högskolan baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte, inte regionalpolitiska målsättningar. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vid ett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till flaskhalsproblem vid vissa utbildningar och tomma platser på andra. Vi slår därför samman anslagen till universitet och högskolor. Det krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskningsutbildning. På vill vi inrätta två nya stiftelsehögskolor, vilket emellertid bedöms vara möjligt först bortom den nuvarande budgetperioden. Anslaget för att ge stöd till fristående högskoleutbildningar ökas. Vi skapar ett särskilt anslag, vuxnas yrkeskvalificerande utbildning, för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasning av . Medel för fortsatt utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen tillförs. Verksamheten i förskoleklassen bör utvärderas och förutsättningarna för att utveckla skolformen till en barnskola med fler åldersgrupper bör utredas. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi skapar en valfrihet för funktionshindrade att välja skola. integreras i vilket sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -1 310 000 -1 410 000 -1 455 000 -1 200 000 -1 250 000 -1 250 000 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musik- ändamål Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: myndigheter Centrala museer: stiftelser Bidrag till regionala museer Forum för levande historia Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Kulturpolitiken måste stå väl inför den nya tiden, med vad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sig kulturupplevelser. Kulturverksamhet och idrottför barn och ungdom skall prioriteras. Statens ansvar bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för att verksamheten skall komma till stånd. Det är av största vikt att oberoende och alternativa finansieringsmöjligheter skapas för att säkra ett omfattande och brett kulturutbud i hela landet. Fri entré på statliga museer avvisas. Vi föreslår att de fria dans- och teatergrupperna får ett ökade anslag. Medel till folkhögskolor anslås under utgiftsområde 16. Forum för levande historia skall också behandla kommunismens brott mot mänskligheten. Anslaget ökas därför. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -6 200 835 -6 702 850 -6 324 900 -3 507 000 -3 652 500 -3 550 000 -1 786 000 -2 056 000 -2 378 000 Bidrag till Fonden för fukt- och mögel- skador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Bostadspolitiken skall utformas enligt följande: Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål i olika skeden av livet. Ett mål för moderat bostadspolitik skall vara att normalisera bostadsmarknaden så att stöd och kompensationer för skadliga ingrepp inte behövs. Då kan samtliga subventioner och andra särlösningar avskaffas. I och med att vi sänker fastighetsskatten på flerfamiljshus kan räntebidragen avvecklas. Bostadsbidragen utgår så gott som enbart till ensamstående föräldrar. Det ersätts därför med ett extra barnbidrag som utgår till ensamstående och till studerande med barn. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling -1 226 215 -1 226 671 -1 200 000 -1 200 000 Målet för regionalpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga ut vägnätet och IT-infrastrukturen, sänka socialavgifter och drivmedelsskatter samt i övrigt förbättra villkoren för företagande vill vi lägga grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilka i största möjligamån skall komma svenska regioner till godo. Inom utgiftsområdet prioriterar vi dels de insatser är av betydelse för människor som bor i glesbygd - det gäller främst stöd till kommersiell service - dels insatser som öppnar nya marknader för företag och dels medfinansiering till projekt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Besparingar bör främst göras inom områden som fungerar som rena driftstöd, utan att skapa förutsättningar för långsiktig regional tillväxt. blir ny huvudmyndighet för de EU-program som administrerar . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -1 272 850 -1 522 769 -1 372 769 Åtgärder för biologisk mångfald -1 040 000 -1 040 000 Sanering och återställning av förorenade områden Det behövs nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. En större andel av den skyddsvärda marken bör skyddas och vårdas genom att så kallade skötselkontrakt tecknas. Behovet att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. För att finansiera arbetet med att bevara den biologiska mångfalden vill vi inrätta en fond om Fonden skall vara öppen för donationer. I arbetet att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera de områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. Klimatinvesteringsprogrammet har givit dåliga eller inga resultat. Vidare anslag till detta stoppas. Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Energipolitikens mål skall vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Bidrag för marknadsstöd eller andra åtgärder som är ekonomiskt motiverade antingen för företag eller privatpersoner bör inte ges. Elcertifikat är ett sätt att smyghöja beskattningen av energi vilket vi avvisar. Någon statlig prisgaranti för detta ändamål behövs därför inte. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till (publ.) Transportpolitiken måste som övergripande strategi grundas på efterfrågan av effektiva, trafiksäkra och miljöanpassade transporter. underdimensionerade infrastruktur utgör ett hinder för medborgarnas rörlighet och medför konkurrensnackdelar för företagen. Underhållet av det svenska vägnätet har varit eftersatt. Det eftersläpande underhållet beräknas av till . Den snabba tillväxten i våra storstadsregioner har medfört stora förändringar i trafiksituationen. Särskilt tydligt märks detta i . Där har försämringen lett till en ohållbar situation. Vi avsätter därför mer medel till utbyggnad och underhåll av vägar. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Ersättningar för viltskador m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Den svenska livsmedelsproduktionen belastas med skatter på produktionsmedlen som är avsevärt högre än omvärldens. Vi vill avskaffa skatterna på växtnäring och växtskyddsmedel. Därmed behöver dessa medel inte återföras på diverse utgiftsanslag i statens budget. bör läggas ner. Inte heller behöver den verksamhet som livsmedelsekonomiska institutet bedriver ske i en speciell myndighet. Dessa myndigheter avskaffas därför. får ökat anslag för att överta vissa av djurskyddsmyndighetens uppgifter. Staten skall inte ha till uppgift att marknadsföra eller stimulera konsumtionen av en viss typ av livsmedel. Detta sköts bäst av marknaden utan statlig inblandning. Anslaget till ekologisk produktion bör tas bort. Vi avvisar de nya utgifter som föreslås vad gäller artdatabanken. Anslagen för biologisk mångfald bör också bekosta kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal i skogen. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Mätning av företagens administrativa börda (nytt anslag) Bidrag till miljömärkning av produkter För att skall få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen bli hälsosammare, avregleringsarbetet måste prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna reformeras, skatterna sänkas och utbildningssituationen förbättras. har begärt att regeringen sätter upp kvantitativa mål för förenklingsarbetet. Som ett led i detta arbete bör ett system för att kvantitativt mäta företagens administrativa börda och för att genomföra konsekvensanalyser av ny lagstiftning skapas. För detta bör ett särskilt anslag inrättas. En central moderat ståndpunkt är att staten inte skall äga företag. Därför bör särskilda medel för omstrukturering och genomlysning av statliga företag inte anslås. I stället bör en plan för utförsäljning av de statliga företagen formuleras. bedriver ett viktigt arbete, varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel pådetta. Med fördel kan en del av verkets resurser användas åt att påvisa alla de konkurrenssnedvridningar som är en följd av offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. Även konkurrensforskningen bör tillföras ytterligare medel. Miljömärkning är ett led i företagens marknadsföring, och bör inte heller vara föremål för särskilda statliga insatser. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader -1 600 000 -1 600 000 -1 600 000 Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun - inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för effektiviseringar. Vi skapar förutsättningar för detta genom att ersätta riktade statsbidrag med generella. Skatteutjämningssystemet måste reformeras. Hela det tillskott till kommunsektorn som regeringen aviserar bör ges som tillskott till utjämningssystemet. Våra politiska förslag påverkar i hög grad den kommunala sektorn. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi för dessa effekter. Det betyder att statsbidragen till kommunerna ökar så att deras ekonomiska förutsättningar blir oförändrade. Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. -2 407 000 -5 007 000 -2 400 000 -5 000 000 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Vi anser att det är angeläget att minska statsskulden från dagens höga nivå. Vårt alternativ innebär att överskottet i statsfinanserna används till att minska statsskuldenDetta får till effekt att statsskuldräntorna minskar. De moderata förslagen till utgifter medför att utgiftstaken kommer att skilja sig från dem som regeringens föreslår. För staten blir utgiftstaket , och . För offentlig sektor blir utgiftstaket , och . Nickel S (2003), "Employment and Taxes", Speech at , Institute for in , eller Prescott E C (2002), "Why Do Americans Work So Much and Europeans So ?" och (2004), "Kommunanställda byråkraters dubbla roll", nr 2004:10, . T.ex. Obstfeld M och Rogoff K (1997), , The MIT-Press, , . Okun A, Equality and Efficiency: the Big Tradeoff, 1975. Se t.ex. fördjupningsrutan om de normala konjunkturmönstren i nr 2 2002. (2004), "121-punktsprogrammet", dnr 2004:1417. (2004), "Sammanställning av reformer", dnr 2004:1380 Att inte ESV bedriver utvecklingsarbete av modeller på detta område är anmärkningsvärt efter de prognosmissar som gjorts på utgiftssidan. T.ex. (2003), "Modern finanspolitik - en syntes mellan Keynes och ", Ekonomisk Debatt, nr 7, Woodford M (2001), "Fiscal Requirements for Price Stability", , Credit and Banking, vol. 33, s. 669-728. (1996), "The Swedish experience in reducing budget deficits and debt", of , s. 7-9. Minskade marginaleffekter i skatte- och bidragssystemen, rapport till . , SOU 2004:19. Se t.ex. och (2004), "Moral hazard and sickness insurance: Empirical evidence from a sickness insurance reform in ", Working paper 2004:10, IFAU. (2003), "Direktiv till tillväxtarbetsgrupp", partistyrelsen, , (). Krueger A B och (2002)," Labour Supply effects of social insurance", NBER-Working paper, nr 9014, . Se t.ex. (1998), "in Theory and Practice", , vol. 100, samt (2004),"Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut? ", Ekonomisk Debatt, årgång 32, nr 4. , , Harkman A och (1996), "Unemployment Duration, Unemployment Benefits and Labour Market Programs in ", , vol. och (2001), "Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik", Rapport 2003:6, IFAU, . Krueger A B och (2002). Se tidigare referens. , och A (2001)," Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s", , III, 766-790. (2004), Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen, RIR 2004:3. (1996), "Arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshet", Ekonomisk Debatt, årg. 24, nr 5 och (2004), "Wage Effects of Unemployment Benefits, Taxes and Mobility", opublicerat manuskript. Se PM från , dnr 2004:1424 och dnr 2004:1595. Boeri T, Brugiavini T och Calmfors L, (2001), The Role of Unions in the Twenty-First Century - A Study for the Fondazione , . Calmfors L och Driffill J (1988), "Bargaining structure, corporatism and macroeconomic performance", Economic Policy, nr 6. Se PM från dnr 2004:1424. Calmfors L, och M (2002), "Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter" Rapport 2002:8, IFAU, . Ackum Agell S, , Harkman A, , E, , och (2000), "Erfarenheter av nittiotalets arbetsmarknadspolitik", Rapport 2000:2, IFAU, . och (2003), Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik, Rapport 2003:6, IFAU, . Nickell S och Layard R (1999), "Labour market institutions and economic performance", Handbook of Labour Economics, vol.