mot · GS02MJ497 · 2004-10-05 00:00:00 — Målet för politikområdet är ett uthålligt skogsbruk som ger en god avkastning som biologisk mångfald bibehålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Målet för politikområdet är långsiktigt. Målet för politikområdet är ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske som bidrar till livsmedelsförsörjning och rekreation. Målet för politikområdet är att människan skall utöva ett etiskt och ekologiskt gott förvaltarskap över tamdjuren och de vilda djuren. Målet för politikområdet är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och på andra samiska näringar. föreslår alltså att målen för politikområdena skogspolitik och samepolitik är oförändrade. Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) har en stor betydelse för utgiftsområde 23 och den svenska jordbrukspolitiken. Mer än hälften av utgifterna finansieras från EU-budgeten. Merparten av dagens EU-stöd avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering t.ex. strukturplanen för fiskerinäringen i . EU:s jordbruksministrar beslutade om en grundläggande reform av CAP. Det centrala inslaget i reformen är att stödet till jordbrukarna i huvudsak utbetalas som ett gårdsstöd frikopplat från produktionen. Frikopplingsgraden varierar mellan olika sektorer. Reformen träder i kraft , men de medlemsländer som såönskar har möjlighet att skjuta fram genomförandet till 2007. Det nya systemet ger upphov till så kallade betalningsrätter där varje betalningsrätt är kopplad till ett hektar jordbruksmark. Jordbrukaren kan sälja dessa betalningsrätter med eller utan att mark medföljer. För att få del av det frikopplade stödet måste jordbrukarna uppfylla ett antal så kallade tvärvillkor (cross-compliance), som omfattar områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd, samt garantera att jordbruksmarken kommer att skötas. CAP-reformen innebär en ökad lönsamhetspress på den svenska mjölkproduktionen. En sänkning av interventionspriserna för smör och skummjölkspulver sker stegvis med totalt 25 respektive . ges de enskilda länderna större möjligheter att välja när och hur reformen skall genomföras. För såväl grödor som köttproduktion finns olika valmöjligheter för medlemsländerna att utforma stödet. Jordbruksreformen innebär vidare att direktstöden dras ner successivt och att pengarna används till miljö och landsbygdsutveckling (s.k. modulering). Genom modulering skall miljöns och landsbygdsutvecklingens roll stärkas. Regeringen har valt att skall tillämpa en så kallad blandmodell, som innebär att delar av direktstöden behålls kopplade medan andra frikopplas. Det är främst handjursbidraget som behålls kopplat till , vilket välkomnar. Huvuddelen av de frikopplade stöden fördelas genom regionalisering där all inom en region erhåller samma grundstöd per hektar, men en viss del av stöden inom främst animaliesektorn förblir gårdskopplade. Ett nationellt kuvert inrättas och omfattar av hektarstödet. Dessa medel kommer att användas för främjandet av svenska kvalitetsprodukter. har huvudsakligen stött regeringens val av modell, men har i motionerat om en ökad grad av gårdskoppling inom vissa områden, samt att den nationella reserven bör användas fullt ut, vilket är max av direktbidragen. är också negativa till inrättandet av ett nationellt kuvert. För att bevara framtidstron inom jordbruksnäringen har hävdat förutsättningarna för nyföretagande inom jordbruksbranschen. Reformens system med stödrätter får inte innebära ökade problem för nyetablering och generationsskiften. välkomnar det energigrödsstöd på /ha som införs i samband med reformen, liksom möjligheten för medlemsländerna att ge nationellt anläggningsstöd för energiskogsodling. Stödpriset på ris halveras, vilket är positivt för utvecklingsländerna och världshandeln. För att bevara framtidstron inom jordbruksnäringen är det viktigt att det finns goda förutsättningar för nyföretagande inom jordbruksbranschen. Systemet med stödrättigheter kan innebära ett problem för nyetablering och generationsskiften, då det kan bli brist på fördelningsbara stödrättigheter. Det är viktigt att i så fall skjuter till de medel som saknas från den nationella reserven. Det är nödvändigt att systemet utformas så att generationsskiften i familjejordbruk inte försvåras. har länge arbetat för att den extra skatteryggsäck som den socialdemokratiska regeringen försett de svenska bönderna med skall lyftas av. motsätter sig därför den föreslagna höjningen av dieselskatten med /liter. Denna höjning innebär att den utlovade skattesänkningen på jord- och skogsbrukets maskiner bara blir 1,70 i stället för utlovade /liter. ser den föreslagna sänkningen av dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskiner som ett resultat av hård opinionsbildning från jordbruksnäringen och den politiska oppositionen. vill vi fortsätta att förverkliga rättvisa villkor för de svenska bönderna genom att skatter och avgifter på eldningsolja och handelsgödsel harmonieras med övriga EU-länder. Om svenskt jordbruk inte får samma konkurrensvillkor avseende skatter och avgifter som omvärlden kan det leda till att stora delar av åkermarken avvecklas, vilket i sin tur skulle innebära att tiotusentals arbetstillfällen försvinner från denna sektor. Följden av detta skulle bli avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primärproduktion. Det är också hög tid att värdera de uppgifter som bonden tillför utför utöver traditionell livsmedelsproduktion i form av energi, skydd av natur, landskap, miljö och landsbygdens utveckling m.m. Förutsättningar för närhet mellan producent och konsument måste skapas. Detta minskar behovet av långväga transporter till nytta för både människor och djur. 6.1Utbetalningar vid rätt tid arealersättningar till jordbrukarna kommer enligt budgetpropositionen att betalas ut . finner det mycket otillfredsställande att ersättningarna inte betalas ut under det kalenderår som verksamheten avser och att utgiftsposten i budgeten används för anpassningar till det s.k. utgiftstaket. Förskjutningen och förseningen av utbetalningen ger jordbruket stora likviditetsproblem. anser därför att det är viktigt att principen att ersättningarna betalas ut innan årsskiftet fortsättningsvis gäller. Regeringen har använt utbetalningarna av EU-stöden som regulator för att klara utgiftstaken. Enligt vårpropositionen ämnar regeringen fortsätta denna hantering , vilket är djupt beklagligt. anser att utbetalningarna skall ske det år stödet gäller. För den jordbrukare som såönskar skall utbetalning kunna ske i euro. 6.2Gemensamma regler för tvärvillkor Det är viktigt att det finns gemensamma regler för vilka krav som skall ställas på jordbruksföretagen för att erhålla de nya EU-stöden. De krav som anges i direktiv och förordningar till följd av jordbruksministrarnas överenskommelser bör gälla som grund för kontroll, sanktioner och utbetalning av frikopplade ersättningar. Överträdelser av svensk lagstiftning där den går utöver EU:s krav bör hanteras av svenskt rättsväsende. Det finns risk för negativa skattekonsekvenser för jordbruket om de frikopplade direktersättningarna i form av stödrättigheter klassas som lös egendom. Denna fråga måste skyndsamt ses över och klargöras. vill att stödrättigheterna skall beskattas som om de vore fast egendom, d.v.s. att stödrättigheternas värde fortsatt skall ses som en del av fastighetsvärdet. föreslår att regeringen återkommer med förslag på lagstiftning som tydligt anger att stödrättigheterna skall beskattas som fast egendom. Blandmodellen innebär en kvoteringseffekt på gårdsnivå för grödor som potatis och grönsaker. Det uppstår en fastlåsning på gårdsnivå vad gäller val av gröda. Därigenom förhindras en god växtföljd. Särskilda stödrättigheter för grönsaker bör kunna överlåtas mellan jordbrukare som reformen genomförs (2005). När det gäller plantskoleproduktion klassas denna enligt som permanent gröda och faller därmed utanför stödsystemet. Även på denna punkt bör regeringen i förhandlingar med kommissionen komma överens om justeringar. behöver få ett undantag från denna diskriminering av plantskolorna. 7.1Ställ krav i kommande internationella förhandlingar handels- och jordbrukspolitik drivs i hög grad tillsammans med de övriga EU-länderna. Därför är det viktigt att inom EU arbeta för att öppna marknaden för exportvaror, inte minst jordbruksprodukter och råvaror. Likasåär det viktigt att avveckla de handelsstörande subventionerna inom jordbruket, framför allt dagens exportstöd, som leder till dumpning av jordbruksprodukter på världsmarknaden. Även de andra viktiga jordbruksländerna måste genomföra dessa reformer . , , har krävt att EU avskaffar allt exportstöd för sina jordbruksprodukter. I det pågående arbetet inom WTO måste och EU ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk, miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion. Man bör således eftersträva en dialog om de stödsystem inom jordbruk, fiske och energiområdena som motverkar en hållbar utveckling. ligger cirka fyra gånger högre än världsmarknadspriset. Med hjälp av exportstöd har EU också lyckats sälja ut sitt överskottssocker, till förfång för sockerproducenter i fattigare delar av världen. Exportbidragen är ett handelshinder som rimligtvis kommer att bannlysa . Enligt förslag kommer skydden kring EU:s sockersektor att nedmonteras i mycket rask takt. Odlingssäsongen 2007 kommer minimipriset på sockerbetor att ha sänkts om förslaget går igenom. För del innebär det en prissänkning med per hektar, beroende på skördenivå, enligt beräkningar från , . Odlarna kompenseras till med ett stöd som frikopplas. Den svenska sockerbetsodlingen ställs då inför en stor utmaning. anser att det är ytterst viktigt att det belopp som är avsatt för betodlingen verkligen måste tillfalla betodlingen så att man inte omfördelar det stödet. av LBU-programmet (SOU 2003:105) föreslår att ersättningen för nyanslutning till miljövänlig odling av sockerbetor upphör . Motiveringen är att åtgärden inte är kostnadseffektiv i förhållande till den relativt låga miljönyttan. anser att möjligheten till nyanslutning bör finnas kvar. Det är angeläget att bygga vidare på denna odlingsform och i stället genom dialog med näringen finna vägar att öka miljönyttan och därigenom kostnadseffektiviteten i ersättningen. vill skapa goda förutsättningar för ett ekologiskt hållbart jordbruk. Det är nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet av jordbrukspolitiken. En fortsatt utveckling i riktning mot mer miljöanpassade och ekologiska brukningsmetoder skall främjas. Det är dock viktigt att för den skull inte missgynna det konventionella jordbruket. Vi vill därför att både konventionella och ekologiska bönder skall ha goda villkor i . För att stimulera till ekologiskt jordbruk krävs ett förenklat regelsystem och en ökad satsning på forskning och utveckling som skapar goda förutsättningar för en ökad produktion av ekologiska grödor. Den nuvarande ambitionsnivå som skissats blir med fullt erhållna EU-medel som utgångspunkt mycket svår att upprätthålla. Kompensation med nationella medel är nödvändig. Annars riskeras trovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hålla landskapet öppet minskar drastiskt. ser att lantbruket fyller en mycket viktig funktion i upprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden. Behovet av stöd till mindre gynnade områden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. har beslutat om ett miljökvalitetsmål som kallas "Rikt odlingslandskap", vilket innebär att samtliga ängs- och betesmarker skall bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Av de 15 beslutade miljömålen är detta mål det som medför klart högst statsfinansiell kostnad. uppskattas kostnaderna till . Merparten budgeteras i det av EU delfinansierade miljö- och landsbygdsprogrammet. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen, som regeringen påstår sig vilja, är det anmärkningsvärt att REKO-stödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) avvecklades och att det skett en neddragning av anslagen till miljöförbättrande åtgärder. har kommit en bra bit på väg mot ett mer miljöanpassat jordbruk men vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion. Vi vill därför att regeringen istället för kortsiktiga stöd initierar en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där konventionellt jordbruk och ekologiskt jordbruk kan samspela. Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför och därmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan man sedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. I skogs- och mellanbygder är det nu stora bekymmer att upprätthålla mjölkproduktionen. Problemen riskerar att ytterligare accentueras till följd av den beslutade reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det finns därför anledning att överväga en särskild stödinsats som motiveras utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i dessa bygder, verksamhet som bl.a. bidrar till öppna landskap. Stödformen kan inrymmas i kommande miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram. Det är viktigt att de modulerade medlen används på ett sätt som kommer det svenska jordbruket till del. Jordbruket är den viktigaste källan till kväveutsläpp som belastar havet och bidrar även i stor utsträckning till fosforutsläppen. Jordbruket bidrar också till det luftburna kvävet genom ammoniakutsläpp från framför allt djurhållning. För att kunna nå delmål 3 i miljökvalitetsmålet Ingen övergödning måstekväveutsläppen från jordbruket minskas, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödesstöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av miljöstöd för jordbruket inom LBU-programmet behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i . Moduleringen medför en gradvis ökad överföring av EU-medel till miljö- och landsbygdsprogrammet. I samband med behandling av MTR-reformen beslöts därför att använda dessa medel bland annat för att höja kompensationsbidraget till vall och betesmark i de mindre gynnade områdena, utöka miljöersättningen till betesmarker och slåtterängar, att ytterligare stimulera skötsel av slåtterängar samt att återinföra en miljöersättning till vallodling utanför de mindre gynnade områdena. Vidare genomförs satsningar för att bl.a. stimulera investeringar inom områdena djurvälfärd och småskalig livsmedelsförädling samt för införandet av det obligatoriska systemet för jordbruksrådgivning. Moduleringsresurserna är en del av jordbruksfondens garantisektion. Det betyder att pengarna endast kan användas till s.k. kompletterande åtgärder och åtgärder utanför mål 1-området. Detta innebär att kan välja att använda de modulerade medlen för att öka EU-finansieringen inom LBU-programmet utan att skjuta till ytterligare nationell medfinansiering. anser att de modulerade medlen skall användas inom LBU-programmen, men utan att de nationella resurserna till LBU-programmet minskas. Ytterligare medfinansiering från svenska staten bör ocksåövervägas, senast i samband med att den nya programperioden inträder . beslutade att genomföra det nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet, som inrättats för . Programmet är i enlighet med rådets förordning om stöd till utveckling av landsbygden och följer de mål som har fastslagit för den gemensamma jordbrukspolitiken. Tyngdpunkten ligger på miljöersättningar för kollektiva nyttigheter och andra miljösatsningar. Programmet är indelat i två insatsområden: Insatsområde I med åtgärder för att främja ett ekologiskt hållbart jordbruk och Insatsområde II med åtgärder för att stärka en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden. Stöden i programmet finansieras till av svenska staten och resten genom . I utredningen kulturlandskap - en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) redovisas miljö- och landsbygdsprogrammets utfall i . En slutsats är att miljö- och landsbygdsprogrammets insatser bidrar till att hålla kulturlandskapet levande och utgör en viktig förutsättning för uppfyllelsen av flera miljökvalitetsmål. Programmets effekter på det ekonomiska och sociala området bedöms också vara positiva, om än mer svårbedömda. En parlamentarisk kommitté har beslutats (dir. 2004:87) med uppgift att lämna förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Inom ramen för uppdraget skall kommittén lämna förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa miljö- och landsbygdsprogram avseende . anser att det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsutveckling måste ha ett klart fokus på jordbruksnäringen. En större del av EU-stöden bör riktas mot miljöförbättrande åtgärder. Framför allt är förebyggande av växtnäringsläckage en viktig uppgift, vilket föranleder stöd till odling av vall och andra fånggrödor. Bevarande av landskapsbilden måste också prioriteras. Det är bra att den parlamentariska kommittén enligt sitt direktiv skall prioritera övergripande och strategiska frågeställningar. Svensk jordbrukspolitik har länge förefallit sakna visioner och framtidstro. har föreslagit att alla ersättningar för betesmarker, slåtterängar, landskapselement, etc samlas i en ersättningsform. Detta skulle innebära administrativa förenklingar och främja ett landskapsperspektiv. anser att en förenkling av ersättningsformerna skall ske inför nästa programperiod. Detta bör ges regeringen till känna. 8.2.2Kulturbärande element i odlingslandskapet rapporterar i sin årliga uppföljning för att utsikten att nå delmål 3 i miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap försämrats från "grön gubbe" till "gul gubbe". Delmål 3 handlar om att mängden kulturbärande element som vårdas, t.ex. odlingsrösen, åkerholmar och hamlade träd, inte ökar i den takt som behövs. För att ersättning skall utgå krävs att den sökande uppnår ett totalt stöd om . Denna kvalifikationsgräns upplevs vara för hög. Många värdefulla objekt kan inte anslutas därför att jordbrukaren inte når upp till kvalifikationsgränsen. Det förenklade regelsystem som efterlyser ovan bör därför undvika att sätta en kvalifikationsgräns som är alltför hög. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen som regeringen påstår sig vilja, är det anmärkningsvärt att REKO-stödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) avvecklades och att det skett en neddragning av anslagen till miljöförbättrande åtgärder. Utredningen anser att man bör titta närmare på möjligheterna att föra ekologisk och konventionell odling närmare varandra, bl.a. genom att främja användning i konventionell odling av enskilda inslag från det ekologiska jordbruket. Ett förslag med denna inriktning, Resurseffektivt jordbruk (), som utredningen bedömer ha en rad fördelar, lades fram av Ekologiska lantbrukarna och 1998. anser att ett system med resurshushållande konventionellt jordbruk utifrån inriktningen i REJO-förslaget skall övervägas inför nästa programperiod. Kompensationsbidraget tillsammans med övriga stöd och ersättningar kompenserar i genomsnitt produktionsnackdelarna inom de mindre gynnade områdena till . anser att det är angeläget att kompensationsnivån höjs för att på ett bättre sätt kompensera för merkostnaderna i dessa områden. 8.2.5Startstöd till unga jordbrukare Företagande i den gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilt tydligt blir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Medelåldern för den svenska lantbrukarkåren är hög och stigande. Denna utveckling måste brytas. Utredningen konstaterar att startstödet i sin nuvarande form inte fungerat som avsett i förhållande till de uppsatta målen. Utredningen föreslår därför att startstödet i sin nuvarande form avvecklas. bedömer att den bristande måluppfyllelsen beror på att startstödet urholkats. menar därför att startstödet till unga jordbrukare i stället bör höjas så att det kommer närmare den nivå som finns i och . beslöt att ett vallstöd åter skall utgåäven utanför de mindre gynnade områdena. anser att vallodling är en gynnsam odlingsform ur miljösynpunkt och för att förbättra markstrukturen. Därför bör stödet till vallodling redovisas separat. Stödet bör också utformas så att det specifikt riktar sig till odling av vall; är det primärt inte vad man odlar som man får stöd för, utan för att odlingen sker ekologiskt. Vallstöden har i tidigare program prismässigt varierat /ha beroende på var i landet odlingen sker. anser att det är angeläget att vallstödet ligger kring denna nivå. I Syd- och , där näringsläckage till havet kan befaras vara störst, har svag ekonomisk konkurrenskraft gentemot spannmål och sockerbetor. För att minimera kväveläckaget i dessa områden är det därför önskvärt att rikta miljöstödet just mot vallodling, fånggrödor och kantzoner. 8.4Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion Det är mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. använder man sig av ett system med s.k. positivlistor, d.v.s. det som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall , och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med "positivlistor" måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till utveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernas längd, möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EU krävs tvåårs omläggningstid medan praxis i har varit . En förkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänliga och innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om till ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder. Det är viktigt att regelsystemet inom EU är harmoniserat. För att kunna utveckla den ekologiska odlingen måste det finnas möjlighet till handel med ekologiska produkter över gränserna. Då krävs gemensamma regler och färre nationella särregler. Det bör vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övriga delar påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska och betesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning. 8.5Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket är nödvändigt för att nå de uppsatta miljömålen. Framför allt handlar det om att minska näringsläckaget, vilket är nödvändigt för att nå miljömålet "Ingen övergödning", som enligt är ett av de mål som är svårast att uppnå . Detta anslag används till många viktiga områden bl.a. till forskning för att minska växtnäringsläckage, ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel. Dessutom ingår forskning och utveckling kring bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. vill därför satsa mer än regeringen på anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för .