ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ395 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taggtråd bör förbjudas för användning som stängsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta resurser för rensning av taggtråd i naturen. Hundägare, ryttare och viltvårdare, det vill säga människor som vistas med djur i naturen, kan vittna om de negativa konsekvenserna av taggtrådsbruk i skog och mark. Både vilda och tama djur drabbas av oerhört plågsamma rivskador om de fastnar och skadas av taggtråd. Taggtråd finner vi både i form av rostig begagnad gammal typ ur bruk, men också som material i gammalmodigt stängsel. Att taggtråd är skadligt för djur i natur är inte heller någon ny ståndpunkt utan något som uppmärksammats av politiker och djurskyddsföreningar . Det är därför hög tid att agera. Två punkter är centrala, dels bör bruket av taggtråd förbjudas och dels måste medel tillsättas för att genomföra en sanering av skog och mark från taggtråd. Många hundar, vilda djur, hästar och deras ägare skulle då lättare utan skaderisk kunna vistas i naturen.
mot · GS02MJ396 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra tidigare beslut om att förbjuda bly i jaktammunition . I ett tidigare beslut i har beslut tagits om att blyspets i jaktammunition skall förbjudas . Detta beslut måste hävas av följande skäl. Jakten är en nödvändighet i naturvården och ett betydande inslag i företagandet inom skogsnäringen i svensk glesbygd. Ingen kan förneka jaktens ekonomiska utbyte för skogsägarna som jakt är något som många ägnar mycket av sin fritid åt för att utan ersättning bedriva naturvård på ett kunnigt sätt. För avskjutning av större djur än fågel där hagel inte är användbart, finns inte i hela världen någon spets som kan mätas med blyspetsen. Inget annat land i världen än har tagit ett beslut som liknar det som Riksdag har tagit i fråga om blyspets. Skälet för att upphäva beslutet, är att jaktens huvudprincip att avliva ett jaktbart vilt snabbt och effektivt urholkas, eftersom effekten i alla andra lösningar som provats visar mycket sämre anslagsenergi. Säkerheten i avlivningsprocessen får inte urholkas. Inga skadeskjutningar får förekomma på grund av felaktiga och eventuellt okunniga beslut i Riksdag. Miljöeffekten av blyspets är mycket liten eftersom blykulan oftast finns kvar i det avlivade viltet. Låt oss ändra tidigare beslut och ge stöd åt industrin och jaktorganisationerna för att hitta fram till alternativa spetsar på jaktammunition.
mot · GS02MJ397 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet vargar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sprida vargstammen över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till drabbade djurägare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala analyser av livskvaliteten för boende i vargtäta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydds- och licensjakt i 27 och 28 §§ i lagen om jakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslutsnivån bör vara så lokal som möjligt. Antalet vargar i landet ökar oroväckande fort. Antalet bör inte överstiga 100 djur med nuvarande koncentration till västra , samt södra . Vargstammen måste spridas över hela landet, alltså ska inga landsdelar vara befriade från vargstammen p.g.a. riksdagsbeslut. Problemen ska lösas via de beslut om jakt som fattar för stammens berättigande i landet. Staten ska fullt ut ersätta drabbade tamdjurägare eller andra för vargens skadegörelser. Inga schablonersättningar ska förekomma. Det är mycket viktigt att lokala utredningar kan göras av Länsstyrelserna hos de fast boende i vargtäta områden. Utredningen bör omfatta livskvalitén i vargtäta områden, deras syn på vargstammens närvaro i området och vargstammens eventuella negativa påverkan på annan, för livskvaliteten viktig, verksamhet. Exempel på detta är fritidsliv, näringsliv och rekrytering av arbetskraft samt etableringsviljan från företagare i området. Detta är synnerligen viktigt för svensk glesbygd med svåra möjligheter i konkurrensen för etableringar, inte minst tack vara dålig infrastruktur, som vägar och kollektivtrafik. Skyddsjakt och licensjakt måste tillåtas när behovet anses påkallat. Såsom när angrepp kan förhindras eller när stammen anses för stor inom ett specifikt område. måste § 27 och § 28 i lagen om jakt ses över och ändras. Beslutsfattandet om vargstammens reglering bör flyttas ner så nära de berörda, d v s de fast boende, bör vara den centrala myndigheten men den bör kunna delegeras till nivå i när såär lämpligt. Jägarkåren har visat att livskraftiga viltstammar blir resultatet av lokalt ansvarstagande. Subsidiaritetsprincipen bör gälla inom så många politikerområden, som möjligt. Ovanifrånperspektivet är av ondo för både människor och djur.
mot · GS02MJ400 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljösanktionsavgifter. I 30 kap. Miljösanktionsavgifter, i 1 § i punkt 3 tredje stycket står det bland annat: "Miljösanktionsavgifter skall tas ut även om överträdelsen inte har skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. Miljösanktionsavgift skall dock inte tas ut om det är uppenbart oskäligt." Jag anser att om en miljörapport kommit in någon dag eller någon vecka , eller efter en påstötning, såär en sanktionsavgift på oskäligt högt. En jämförelse med skattelagstiftningen visar att det i likartade fall, t.ex. vid för sent inlämnad momsdeklaration, kostar , och denna summa tas dessutom i de flesta fall inte ut om deklaranten har sakliga skäl. Det nuvarande systemet slår framför allt hårt mot redan ansträngda småföretagare. bör därför ge regeingen i uppgift att återkomma med förslag att avgiftsnivån sänks och att reglerna ändras så att möjligheterna att inte ta ut någon avgift utökas.
mot · GS02MJ401 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en konsekvensutredning med anledning av beslutet om blyhagelförbud. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skjuta upp genomförandet av tidigare beslut gällande utfasning av ammunitionsbly i avvaktan på redovisningen från en konsekvensutredning. har beslutat att bly i ammunition över huvud taget inte får användas efter . inträder delförbud på väg mot totalstoppet. Bl.a. inträder blyhagelförbud . Redan har stora neddragningar gjorts på frivillig basis där det har varit möjligt. Efter riksdagsbeslutet har regeringen tvingats att senarelägga delförbudet eftersom konsekvenserna av förbudet inte har kunnat hanteras. Det är utmärkande för hela detta beslut, att det från början saknats en konsekvensbeskrivning. Vi närmar oss nu raskt den tidpunkt när totalt blyhagelförbud skall träda i kraft. Detta trots att det ännu inte kommit fram någon fullgod ersättning till blyhagel vid skogsjakt. Det måste därför framstå som mindre välbetänkt att då inte vidta de åtgärder som borde vara de enda rimliga, nämligen göra en konsekvensutredning av beslutets fortsatta genomförande. Ny kunskap och forskning visar att blyets användning i skogsmiljöer inte utgör ett miljöproblem. Detta gör att behovet av en konsekvensutredning är befogad. Dessutom skulle framstå som fullständigt unikt att förbjuda bly i kulammunition. Inget annat land har genomfört något liknande. har enbart de miljömässiga aspekterna belysts i debatten. Målsättningen med jaktammunition är att så effektivt som möjligt avliva det djur som jagas och beskjuts. Tester visar nu entydigt att andra metaller inte förmår uppvisa samma effektivitet i detta avseende. Detta ger de beslutande ett mycket stort moraliskt ansvar som också borde belysas i en konsekvensbeskrivning. måste nu ta sitt ansvar genom att uppdra till regeringen att tillsätta en konsekvensutredning med erforderlig expertis för att belysa hela ammunitionsblyfrågan. som åtgår för en konsekvensutredning måste därför skjuta på sitt tidigare beslut och avvakta utredningens resultat.
mot · GS02MJ405 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om burhållning av hönor för äggproduktion. 1988 skrev om de urusla förhållanden som de svenska burhönsen levde i. Dåvarande statsminister () åkte hem till på hennes 80-årsdag med en present i form av en försäkran om att det skulle bli en lex och att burhöns skulle få picka fritt. En av de viktigaste frågorna när djurskyddslagen kom 1988 var att burhållningen av hönor för äggproduktion skulle förbjudas. Näringen gavs på sig att avveckla bursystemen och ersätta dem med system där hönorna kunde gå fritt. Tyvärr genomfördes aldrig löftet om förbud mot burhållning av hönor utan löftet urholkades till att endast gälla burar som inte innehöll sittpinne, rede och sandbad. Trots detta hålls fortfarande 700 000 hönor i gamla burar som inte lever upp till dessa krav. Kritik har också riktats mot de så kallade modifierade burarna, eftersom de vare sig tar tillräcklig hänsyn till hönornas behov av rörelse eller det faktum att hönor lever i hierarkier, vilket innebär att de berikningar som finns i burarna inte kommer alla hönor till del. När den socialdemokratiska regeringen svek sitt löfte om burförbud och drev på för att de modifierade burarna skulle godkännas, så uttalade den dåvarande jordbruksministern att dessa burar endast skulle ses som en temporär lösning. Internationellt är det flera länder som har fattat beslut om totalförbud mot burhållning av hönor. har förbjudit burhållning av hönor och har fattat beslut om förbud . Det är hög tid att går samma väg som och . De modifierade burarna skulle ses som en temporär lösning och mot bakgrund av att lösningen visat sig inte varit särskilt djurvänlig, så bör nu införa ett totalförbud mot burhållning av hönor för äggproduktion. bör ge regeringen sin uppfattning om detta tillkänna.
mot · GS02MJ407 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att främja en utveckling av den alternativa drivmedelsmarknaden med fordonsgas för att därmed minska trafikens miljöpåverkan. Utvecklingen när det gäller alternativbränslen går framåt. har fått sina första vätgasmackar i och . I kan man nu tanka såväl ren vätgas som en blandning av vätgas i 8 respektive 20 procents nivå tillsammans med av naturgas, så kallad Hythane. Detta är en teknisk utveckling som går i linje med vad som skett i där man nu kan transportera biogas i naturgasnätet, använda samma fordon och samma tankstationer. Man använder det utbyggda naturgassystemet för distribution av biogasen och gasen används till uppvärmning, industriell användning och som fordonsgas. Biogasproduktionen har ökat väsentligt som följd av detta som förlusterna av biogas till luften kraftigt minskat. De miljöpåverkande utsläppen från trafiken måste minska. Att stimulera en utveckling som kan leda till drivmedel som ej bidrar till försämrad koldioxidbalans borde vara en självklarhet. Fordonsgas, i första hand biogas är drivmedel som ger miljö- och hälsovinster. och är också tydliga exempel på att vägen bereds för morgondagens förnybara drivmedel, vätgas. Fordonsgasen har etablerat sig som alternativt fordonsbränsle. En utveckling som gör att biogas, naturgas och vätgas kan samverka ger en optimal effekt. Det blir en brygga över till ett hållbart drivmedelssystem inom trafiksektorn. Det gäller nu att vidmakthålla och accelerera denna utveckling så att tankställen för fordonsgas etableras i långt större omfattning än vad som är fallet. Antalet tankställen utökas successivt och närmar sig nu ett 50-tal. Främst finns de i och på men också i , , och Utbredningen har också nått . I län finns dock ännu ej möjligheten att tanka fordonsgas och på så sätt minska de regionala utsläppsnivåerna, medan som nämnts verksamheten expanderar runt om i andra län. Det är viktigt att såväl det politiska systemet som myndigheter stimulerar och underlättar ökad tillgänglighet för fordonsgas. Ett exempel är att tydligt bör skylta upp var man kan tanka fordonsgas. Det är vidare med skattemässiga premieringar och andra fördelar för miljöbilar, som ex vis fri parkering, som utvecklingen kan främjas. Det är avgörande att åtgärderna är långsiktiga så att bensinbolag och andra som vill sätta upp pumpar för alternativa bränslen vågar göra de investeringar som krävs.
mot · GS02MJ408 · 2004-10-03 00:00:00 — Utbetalning av EU-stöd till svenskt jordbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbetala EU-stödet under respektive budgetår. De areala näringarna är en viktig del av det svenska näringslivet. lantbrukare verkar på en konkurrensutsatt marknad. Man levererar högkvalitativa produkter och har hög standard både vad gäller djurhållning och miljöanpassad verksamhet. För att den svenska jordbruksnäringen ska kunna fortleva fordras likvärdiga villkor och förutsättningar. Detta gäller både skatter, kostnader för drivmedel och stödformer. En stödform är det årliga EU-bidraget som via ska tillföras jordbruket. Tyvärr har den socialdemokratiska regeringen år valt att inte inhämta stödpengarna från EU för innevarande kalenderår och därmed senareläggs utbetalningarna till näringen. Detta skapar problem för den enskilde jordbrukaren, som får agera bank för staten. Ovanpå detta medför senareläggningen att som nation går miste om ränteinkomster, då ingen ränta utgår från EU för utebliven utbetalning av jordbruksstödet. tillhör det fåtal EU-länder som innehåller utbetalningarna av EU-stödet på detta vis. Stödet används av regeringen som en regulator för att inte spräcka det så kallade budgettaket. Detta är oacceptabelt.
mot · GS02MJ410 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ändring skyndsamt görs av de paragrafer i jaktförordningen som gör det möjligt att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huruvida full ekonomisk ersättning skall utbetalas för rovdjursangrepp på tamdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de djurägare som, för att skydda sina tamdjur mot rovdjur, måste sätta upp särskilda viltstängsel skall hållas skadeslösa för den merkostnad som detta förorsakar. Vi måste ta folks oro för vargar på allvar Den oro som många människor känner inför den ökning av vargstammen som sker i vårt land måste tas på allvar. Även om oron inte är berättigad så räcker det med att många människor är oroliga. Om vi som beslutsfattare inte visar ödmjukhet inför den oro många människor känner så kommer vi aldrig att få en acceptans för att vi skall ha en vargstam i vårt land. På många platser i vårt land har vargar gått till angrepp på tamboskap och åtskilliga får och nötkreatur har fått sätta livet till på grund av detta. Det kan inte betecknas som rimligt att en människa ska behöva stå och se på när deras tamdjur angrips av vargar utan att få ingripa innan djuret skadats eller dödats. Utformningen i § 27 och 28 i Jaktförordningen 1987:905 måste ändras så att det finns möjlighet att direkt skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ersättning till djurägarna för rovdjursskadade tamdjur Om rovdjurspolitiken skall få acceptans är det viktigt att de människor som drabbas av att deras djur skadas eller dödas av rovdjur inte lider någon ekonomisk skada till följd av detta. Det är inte rimligt att den enskilde djurägaren ska behöva teckna särskilda försäkringar för att skydda sig mot rovdjur. Därför anser vi att full ekonomisk ersättning för rovdjursangrepp skall gälla både för djur som ingår i näringsverksamhet och för djur som hålls som husdjur. Detta bör ges regeringen tillkänna. När staten beslutat att rovdjuren skall få finnas i trakter med mycket tamdjur borde det också vara statens ansvar att stå för den merkostnad som djurägaren får om denne skall stänga ute rovdjuren Det finns stängsel men de är betydligt mycket dyrare än de stängsel som man brukligt använder för sin tamboskap. Därför anser vi djurägaren skall erhålla ersättning från staten för den merkostnad detta stängsel förorsakar.
mot · GS02MJ412 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste finnas en tydlig, lättförståelig och trygg information för alla typer av livsmedel, oavsett om de är tillredda eller säljs som råvaror, och att det måste finnas en tydlig märkning av såväl innehåll som ursprungsland. Bristande ursprungsmärkning i livsmedelsbutikerna oroar människor. Endast två av tio konsumenter litar på att ursprungsmärkningen är korrekt. Aldrig förr har vi fått tydligare besked än i den senaste Temoundersökningen (aug. Nio av tio svenskar vill veta varifrån maten de äter kommer. Det är en sund inställning till mat som konsumenterna har. Men deras osäkerhet och skepsis om de kan lita på märkningen visar att de konsumentpolitiska mål som regeringen har ställt upp inte är tillfyllest. Förtroendet för svenska livsmedel är högt. Undersökningar visar att åtta konsumenter av tio har ett stort förtroende för råvaror från svenska gårdar. Svenska bönder har arbetat hårt och målmedvetet för att säkra en internationellt sett mycket god djuromsorg och vi har de friskaste djuren i världen. Stränga regler gör att vi är det enda land som i praktiken kan garantera att livsmedlen är fria från salmonella. När våra producenter, våra bönder, arbetar med att se till att livsmedlen i är så bra måste även kravet vara att det ska fungera i hela livsmedelskedjan, ut i handeln, ute i butikerna. Människor måste veta att den märkning av livsmedel som sker är helt korrekt. Det krävs en bättre och lättförståelig märkning av maten och det i sin tur kräver en bättre uppföljning av livsmedelsmärkningen.
mot · GS02MJ413 · 2004-10-01 00:00:00 — Det småskaliga fisket i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att åtgärda problemet med industrifisket i i syfte att främja det småskaliga fisket. Gräsö- fiskareföreing slår åter larm .Det gäller industrifisket utanför deras kust som bedrivs på ett sätt så att det slår ut den småskaliga fiskerinäringen. brukar fångsterna för de lokala fiskarna vara per garnbåt. var det bara 200-250 kg.per båt. har varnat för den negativa industrifisket som slår ut det småskaliga garnfisket efter konsumtionsströmming. Industrifisket slog ut torskfisket i . ser det ut som man gör samma upprepning med strömmingsfisket. Detta är en utveckling som inte kan få fortsätta . För det småskaliga fisket är detta helt oacceptabelt och måste därför uppdra till regeringen att omgående ge order om en översyn av fisket i nämnda vatten i syfte att säkra det småskaliga fisket.
mot · GS02MJ414 · 2004-10-01 00:00:00 — Allmän jakt på skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt på skarv i hela landet. Skarvarnas antal och utbredning i har ökat lavinartat. fanns det omkring 10 000 skarvar längs med Sveriges kuster och sjöar. finns det över 100 000 skarvar i landet och antalet ökar stadigt. Ökningen av antalet skarvar har medfört omfattande skador för både det kustnära fisket och insjöfisket. Skarven plockar bort och skadar fisk i fiskeredskap även ett stort antal skarvar fastnar och drunknar i bottengarnet. ödelägger de många fåglarna genom sin avföring växtlivet på de öar där de häckar. När en skarvkoloni förstört ett område exempelvis en skärgårds ö fortsätter de till nästa. Bakom sig lämnar de en i det närmaste dött område. Skarven skapar också problem för andra fågelarter att överleva. En art som drabbats hårt är ejdern. är skarven fridlyst och skyddsjaktbestämmelserna krångliga som landet aldrig någonsin i historien har haft så mycket skarv som . Allmän jakt på skarv stoppades när gick med i EU. Enligt jägarförbundet har elva länsstyrelser gjort bedömningen att skarvarna ställt till stora problem för yrkesfisket att de givet tillstånd till skyddsjakt på skarv. Det är viktigt att vi nu tar ett samlat ansvar för den skärgårdsnära miljön och åter skapar balans mellan i arterna i skärgården och tillåter allmän jakt på skarv.
mot · GS02MJ417 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samförvaltning av fiskevårdsområde. I riksdagsbeslut fick i uppdrag att skapa och utvärdera minst fem förvaltningsområden, varav två skall vara insjöar. I norra där vi har långa vattensystem som är ekologiskt integrerade med kustområdet borde det vara ett försök som rymmer båda dessa ekologiska system. Ett sådant förvaltningsområde på försök borde ge stora kunskaper om samarbetsformer och vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta för att skapa bärkraftiga fiskestammar. Det borde kunna leda till ett samarbete som kan skapa förutsättningar både att utveckla yrkesfisket likväl som fisketurismen.
mot · GS02MJ418 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiskebevakning. Ansvaret för fiskebevakningen måste klargöras. råder det stor osäkerhet om ansvaret för bevakningen. Det är en nödvändighet att komma tillrätta med detta problem i samtliga delar av vattensystemen. En ordnad fiskebevakning som är effektiv och självklar för alla måste åstadkommas. Alla skall kunna lita på att givna regler följs. För att nå en förbättring är det viktigt med en samverkan mellan de olika intressenterna. Enligt uppgift tas det upp en betydande mängder fisk, t.ex. lax, än vad de tillåtna kvoten medger. Det är viktigt att inte ett större uttag av bestånden görs än vad fiskebeståndet tål att skattas. Överträdelse av regler och kvoter måste beivras och innebära att ett överuttag skall ge en påföljd som står i relation till överskridandet.
mot · GS02MJ420 · 2004-10-01 00:00:00 — Tolkning och tillämpning av tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av enhetligare tolkning och tillämpning av . Den centrala miljölagstiftningen finns samlad i en miljöbalk. När infördes innebar det också att ett samlat grepp kring miljöfrågorna etablerades. Det är inte enkelt att definiera och avgränsa miljöbrott. Det kan röra sig om allt ifrån enskildas sophantering, olaglig fällning av träd på allmän mark till brott som begås storskaligt vid industrianläggningar med hög kapacitet. Det blir därmed svårt att definiera och formulera de enskilda bestämmelserna då de ska kunna tillämpas på en bred skala av brott mot miljön. Detta medför att reglerna med nödvändighet måste vara flexibla och innehålla utrymme för bedömningar. Ett problem i detta blir att man då ocksåöppnar för olika tillämpning av samma bestämmelse på olika håll i landet. Erfarenhet visar att olika myndigheter, bl.a. kommunernas miljöinspektörer, ibland kommer till olika bedömningar vid tillämpning av samma bestämmelser. Det är inte en hållbar situation, varken för enskilda eller för företag. Det är välkommet att regeringen har tillsatt en kommitté som har till uppgift att se över . Kommittén arbetar brett med de olika problemställningar som ryms inom ramen för brott mot miljön och ska lämna sitt slutbetänkande . I anknytning till detta arbete är det av stor vikt att regeringen gör en uppföljning av tolkning med syfte att bemöta problemet med alltför olika tillämpning. Kommunerna har en viktig uppgift att se till att miljönämnder och miljöinspektörer är uppdaterade om och känner sig delaktiga i kommitténs arbete för att uppnå målet att regler ska kunna tolkas och tillämpas på ett likartat vis.