mot · GS02So398 · 2004-09-28 00:00:00 — har varit förlorade år för . Våra gemensamma resurser har inte växt så mycket som skulle ha varit möjligt och det finns stora brister i välfärden. Det gäller inte minst människorna i "Det glömda ". Begreppet myntades 1937 av , då ordförande i . avsåg bland annat skogs- och flottningsarbetare liksom "hemmets kvinnliga arbetare" - hemmadöttrar, hembiträden och husmödrar. talar liberalerna om andra grupper i samhället som Det glömda . Det är människor som saknar starka företrädare och ofta inte förmår föra sin egen talan. Det är barn vars föräldrar på grund av egna problem inte förmår vara de goda föräldrar som de borde vara. Det är människor som faller igenom samhällets skyddsnät eller som aldrig har fångats upp av det. En av liberalernas viktigaste uppgifter har varit och är att ge röst åt dem ingen annan talar för. Ettusen barnfamiljer vräktes från sina bostäder , det innebär 1 500-2 000 vräkta barn. finns cirka 150 000 ekonomiskt utsatta barn i - andelen barn som riskerar ekonomisk utsatthet ökar. Omkring 200 000 barn och ungdomar växer upp i familjer med missbruk i - och missbruket tenderar att öka. Cirka 8 000 barn i har minst en förälder som är frihetsberövad. Trots att regeringen gav och i uppdrag att se över barnens situation, har ingen redovisning gjorts. finns omkring 160 flyktingbarn i som har tappat lusten att leva och blivit helt apatiska - var det ett okänt fenomen. Antalet hemlösa som ocksåär psykiskt sjuka har fördubblats . Den socialdemokratiska regeringen har misslyckats. Det krävs förändring. liberalerna vill att får ökade befogenheter att vidta åtgärder i samband med vräkning av barnfamiljer, vi vill att det ska vara möjligt att tvångsomhänderta gravida missbrukande kvinnor, vi vill inrätta ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador, vi vill förbättra situationen för barn med föräldrar i häkte eller anstalt, vi vill förändra den inhumana flyktingpolitiken, vi vill garantera alla hemlösa tak över huvudet och vi vill ha större kompetens och säkerhet i mottagandet av ensamkommande flyktingbarn. Vad ser vi för effekter?5 Barns bästa i vräkningsärenden6 Barn till missbrukande föräldrar8 Hur kan vi hjälpa barnen?9 Alkohol och drogfria miljöer9 Barn straffas när den vuxne berövas friheten10 Skriftlig redovisning bör begäras10 De ensamma barnen på flykt12 Hemlöshet ska inte accepteras13 Garanti för tak över huvudet och bostad efter behov13 Vård för kropp och själ - också för hemlösa14 Volontärarbete för ett mänskligare samhälle14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får ökade befogenheter att vidta åtgärder i samband med vräkningar av barnfamiljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om erforderliga åtgärder för att mer specifik statistik utarbetas om hur många barn som är hemlösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om erforderliga åtgärder för att mer specifik statistik utarbetas angående hur många barnfamiljer som vräks . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvångsvård av missbrukande gravida kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skriftlig redovisning från samt med anledning av det gemensamma uppdrag som gavs . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i flyktingpolitiken samt övriga åtgärder med anledning av barn med uppgivenhetssyndrom.1 begär att regeringen omgående tar initiativ till en lagändring och inleder dialog med kommunerna om att ansvaret för mottagandet av ensamkommande barn förs över från till kommunerna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en tak-över-huvudet-garanti för hemlösa samt i övrigt vad gäller åtgärder för hemlösa. 1 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till SfU. I lever många barn i familjer med svåra ekonomiska problem. Regeringen tillsatte med anledning av detta en arbetsgrupp med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Rapporten, som fick namnet "Ekonomiskt utsatta barn", presenterades . I rapporten konstaterades att det fanns cirka 150 000 ekonomiskt utsatta barn i . Utredarna tycks kunna skönja en viss minskning av antalet ekonomiskt utsatta barn som det fastslås att andelen familjer med långvarigt bistånd samt andelen barn som riskerar ekonomisk utsatthet har ökat. I ett jämförande internationellt perspektiv har svenska barns ekonomiska situation varit mycket god, en liknande situation gäller för övriga nordiska länder. Det som är oroväckande är att haft en ökning av andelen barn som riskerar ekonomisk utsatthet, medan det har skett en minskning i till exempel . De barn som riskerar att växa upp under ekonomiskt mycket knappa resurser är oftast barn till ensamstående mammor och barn till utrikesfödda föräldrar. Det är vidare tydligt att den största andelen barn som befinner sig i riskzonen är barn mellan noll och . Det är främst barn till arbetare eller lägre tjänstemän, barn till studerande och barn till arbetslösa som är särskilt utsatta. Vad ser vi för effekter? Den ovan nämnda rapporten visar på flera negativa konsekvenser av att växa upp i mindre ekonomiskt starka familjer. Barn som gör det har en generellt lägre levnadsnivåän andra barn. Det kan röra sig om trångboddhet, och många barn saknar tillgång till eget rum. I dessa fall innebär det också att barn växer upp i en otrygg närmiljö. Eftersom barnen har mindre resurser har man också kunnat skönja att de deltar mindre frekvent i organiserade fritidsaktiviteter, tillbringar mindre tid i fritidshus och reser mindre. De har därmed inte samma möjligheter till socialt liv som andra barn och ungdomar. Oroväckande är att rapporten visar att dessa barn i mindre utsträckning umgås med kamrater samt att de har ett mindre socialt umgänge. Det är svårt att säga vilka konsekvenser detta har för dessa barn i det korta perspektivet. Men sannolikt kan barnen känna ett utanförskap med risk för mobbning samt dålig självkänsla. I det långa perspektivet har studier pekat på psykosomatiska och psykiska besvär. Ekonomiska svårigheter under barndomen har även kopplingar till ohälsa i vuxenlivet. Forskning har visat att barn som utsätts för ekonomiska problem under de tidiga barnaåren har tendenser att utveckla svårigheter på fler områden såsom hälsa och kognitiv utveckling. Ju lägre ålder desto mer negativ påverkan. De barn som främst ligger i riskzonen är . Vi vill i detta sammanhang hänvisa till vår motion "Barnet i fokus" som lades under föregående . Där påpekades vikten av att ha en fungerande socialtjänst med ett barnperspektiv som ledande i handläggningen. Barns bästa i vräkningsärenden En rapport av forskaren visar att uppskattningsvis 1 000 barnfamiljer i vräks från sina hem . Den huvudsakliga orsaken till vräkningarna är att familjerna har hyresskulder. I en annan rapport framkom att över 700 barn i Malmöär utan fast bostad och bor i baracker, på campingplatser eller på hotell, oftast på grund av vräkningar. infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen om att "när åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver". anser att bestämmelsen i socialtjänstlagen borde ha gjort det svårare att vräka barnfamiljer och att borde ha gjort mer för att förhindra vräkningarna. Det är tveklöst så att barn drabbas mycket hårt i de fall vräkningar verkställs. En vräkning innebär ett stort och traumatiskt ingrepp i deras tillvaro. Förutom att de mister sina hem och sina ägodelar måste de kanske också byta daghem och skola med allt vad det innebär. har handlagt vräkningsärenden där barn varit involverade. I de fall en familj inte har eller har haft tillräckliga inkomster för att betala sin hyra torde det vara sällan eller aldrig som vägrar betala en aktuell hyra eller hyresskuld. Problematiken kring hyresskulder och vräkningar uppkommer först när familjer som haft tillräckliga inkomster eller redan fått socialbidrag till hyran ändå inte har betalat den. Skälen till att föräldern inte tagit sitt ansvar för att trygga att barnen har ett hem kan vara många. Föräldern brister kanske i förmågan att hantera pengar eller prioriterar andra utgifter. Det förekommer också att dessa föräldrar har haft hyresskulder som betalat och de förväntar sig samma ekonomiska hjälp igen. Socialtjänstlagen bygger på frivillighet och samförståndslösningar. När någon av olika anledningar inte klarar att sköta sin ekonomi kan erbjuda den enskilde hjälp att hantera ekonomin. Den enskilde lämnar då en fullmakt till , som dock kan återtas så snart den enskilde såönskar. Det gäller även i de fall det kan anses klarlagt att den enskilde inte klarar av att hantera sin ekonomi. har således inga möjligheter att sköta ekonomin mot någons vilja. Av 6 kap. 1 § framgår att barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Lagparagrafen innebär att föräldrar bland annat har ansvar för att barn har någonstans att bo. I de fall föräldrar inte tar detta ansvar är det därför rimligt att har möjligheter att agera utifrån vad som är bäst för barnet. Respekten för den vuxnes integritet och självbestämmande får inte ha företräde framför hänsynen till barns bästa. Den som har skulder och betalningsanmärkningar har mycket svårt att få en ny bostad. De kommunala bostadsbolagen har blivit allt restriktivare när det gäller att godkänna hyresgäster. Privata fastighetsägare kan vittna om att det är ett risktagande och kan innebära stora ekonomiska problem. Det finns även exempel på mindre nogräknade fastighetsägare som har som affärsidé att hyra ut lägenheter till personer som de kommunala bostadsbolagen vägrar hyra ut till. Detta har lett till stora problem på vissa ställen. Dessa bostäder utvecklas till kategoriboenden utan fungerande social tillsyn. Att lösa bostadsfrågan för vissa grupper innebär stora svårigheter. Trots kommunens så kallade yttersta ansvar för dem som bor och vistas i kommunen är det ofta svårt att ordna ett nytt boende såvida inte har tillgång till egna bostäder. För att barn inte skall fara illa och bli offer för sina föräldrars och samhällets tillkortakommanden bör få utökade befogenheter i samband med vräkningar. Att regelmässigt bara betala hyresskulder om någon faktiskt haft betalningsförmåga är varken rätt eller rimligt med tanke på alla kämpande familjer, som trots svag ekonomi ändå betalar sin hyra. För att kunna sätta barnen i främsta rummet borde få befogenhet att både kunna betala in beviljat ekonomiskt bistånd avseende hyra direkt till hyresvärden samt även förvalta den enskildes inkomster av annat slag om erfarenheter visar att hyran inte betalas trots betalningsförmåga. Detta tillfälliga ingrepp kan vara nödvändigt om barns bästa i vräkningsärenden ska kunna tillgodoses. Vi anser, likt utredningen , att åtgärder skall sätts in för att upprätthålla statistiska register över hemlösa barn. Likaså anser vi att det är av stor vikt att utreda hur många barn som vräks ur sina hem . Detta för att få en bild av hur pass stort problemet är. bör, som ovan anförts, få utökade befogenheter när det gäller att vidta åtgärder i samband med vräkning. Eftersom arbetslösheten är en stark bidragande faktor till att föräldrar har en svår ekonomisk situation måste arbete i stället för bidrag bli politikens allmänna inriktning. liberalerna anser att arbetslinjen måste vara vägledande. Barn till missbrukande föräldrar Enligt beräkningar finns det omkring 200 000 barn och ungdomar som växer upp i familjer med missbruk i . De är de glömda barnen - ofta svikna av såväl föräldrarna som samhället. Men den utveckling som vi ser med en ökad konsumtion av alkohol och droger, riskerar leda till att fler och fler barn växer upp med missbrukande föräldrar. Det blir också fler kvinnor som dricker alkohol och nyttjar droger och deras beteendemönster har blivit mer lika männens. Antalet mammor med alkohol- och drogproblem ökar. Barn till missbrukare blir ofta föräldrar till sina egna föräldrar. Många tvingas bli vuxna och ta ett stort ansvar och undertrycka egna behov och önskemål för att ta hänsyn till den alkoholiserade föräldern. De får sällan vara barn och bär ofta med sig känslor av skam och skuld. Missbruket hålls i de flesta fall hemligt inom familjen och för att vara lojala mot sina föräldrar berättar barnen inget om sin situation. Många av familjerna lever mycket isolerat. De orkar inte ha några kontakter utanför familjen och vill inte att det skall avslöjas hur det egentligen är ställt i hemmet. I en familj med missbruk är ofta föräldrarnas intresse fokuserat på dem själva. Även om endast den ena föräldern dricker, blir den andre vuxne upptagen av att handskas med alkoholismen. Undersökningar av denna grupp av barn visar hög frekvens av skuldkänslor, aggressioner, känsla av otrygghet och bristande tillit, liksom en tidigt utvecklad ansvarskänsla och duktighet. De får också kroppsliga symptom av sin otrygghet. Många föräldrar i familjer med missbruk är själva barn till missbrukare. De saknar därför modeller för ett fungerande föräldrarskap och bär med sig svåra upplevelser från sin egen barndom. tänker vi oss att en familj med missbruk är socialt utslagen. Denna sorts familjer är endast en del av familjer med missbruk. Missbruk finns i alla samhällsklasser och rent statistiskt finns barn till alkoholister i varje skolklass. I en rapport från "Att förebygga alkoholskador - Stödinsatser för riskgrupper" konstaterar forskaren att barn till missbrukande föräldrar är en grupp som själva riskerar att få ett eget missbruk. De viktigaste riskfaktorerna är genetisk ärftlighet i kombination med en uppväxtmiljö präglad av föräldramissbruk. Bristande stöd från hemmet ökar risken för tidig utslagning och missbruk. Hur kan vi hjälpa barnen? Barn till missbrukande föräldrar behöver få berätta om sina erfarenheter och upplevelser. De behöver få uttrycka sina tankar och känslor inför det som sker, de behöver hjälp med att formulera vad det är de upplever som problem. Det finns ett antal kommuner och frivilliga organisationer som driver verksamhet för att stötta barn till missbrukare. Sådana bra exempel är Vändpunkten, , , och . Men fler sådana stödgrupper behövs ute i landet. I en sådan stödgrupp får barnet möjlighet att spegla sina känslor med andra och upptäcka att han eller hon inte är ensam om att känna och uppleva det man gör. Det är viktigt att barn till missbrukare uppmärksammas och får stöd i skolan. En del skolor har provat ett system med kamratstödjare, som kan vara någon att gå till med sina problem. Men viktigast är att det finns andra vuxna som kan lyssna och stödja. Då elevvårdande insatser av skolsköterskor, kuratorer och psykologer har bantats ned under en lång följd av år i den svenska skolan är det viktigt att stödet från dessa personalkategorier förstärks och att de också fullgör sin plikt att anmäla problemen till kommunens sociala omsorg. Alkohol och drogfria miljöer Då denna grupp av barn löper större risk att själva bli missbrukare är det viktigt att det utanför hemmet finns alkohol- och drogfria miljöer till exempel i idrottsföreningar och andra föreningar och organisationer. Alla organsiationer som får bidrag från samhället skall ha en verksamhet fri från alkohol och droger. Kommunerna ska också se till att det finns alkoholfria nöjes- och fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. Då kvinnan missbrukar alkohol under graviditeten riskerar fostret att ta skada. Skadorna kan vara av mycket varierande slag och omfattning och ger upphov till tillväxthämningar, skador i centrala nervsystemet samt större eller mindre missbildningar av kroppens övriga organ. Skadorna är bestående under individens hela livstid, de läker inte ut och patienten kan endast i begränsad omfattning habiliteras. Detta innebär stort lidande för de alkoholskadade barnen under hela livet och också stora kostnader för samhället. Då konsumtionen av alkohol och narkotika nu ökar, tycks fler gravida kvinnor ha en högre konsumtion än tidigare enligt en studie från Familjesociala mottagningen på . Studien visar att av de gravida mödrarna konsumerade alkohol under graviditeten och på en nivå som innebar en risk för det väntade barnet. Därför bör regeringen utreda vilken ändring av lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) som kan behövas för att tvångsvård av missbrukande gravida kvinnor ska kunna ske där såär nödvändigt för att förebygga fosterskador. har en sådan tvångslag och även om den inte använts så ofta, har den enligt uppgift en förebyggande effekt. Att ge stöd och kunskap åt de familjer som genom adoption eller familjehemsplacering ska sörja för dessa barns uppväxt är angeläget. En sådan stödförening har bildats, . Men det behövs en samlad kunskap kring dessa barn och deras stödsinsatser. liberalerna anser att det behövs ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador för att bistå mödrahälsovård, barnhälsovård, skola, socialtjänst och föräldrar och andra med kunskap om dessa barns behov. Den vetenskapliga och medicinska kunskapen finns för svensk del hos ett fåtal personer, i huvudsak i Göteborgs- och Stockholmsregionerna. Men även där är det svårt för berörda fammiljer att få tillgång till stöd och hjälp. Vad som här anförts om ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador bör ges regeringen till känna. Barn straffas när den vuxne berövas friheten I lever tusentals barn som har föräldrar i häkte eller anstalt. Dessa barn är ofta en osynlig grupp. Hur många barn det rör sig om finns ingen aktuell statistik över. anger en grov uppskattning att det rör sig om cirka 8 000 barn som har minst en förälder frihetsberövad. Många intagna på fängelser är alltså också föräldrar, och på svenska fängelser finns också små barn med sina mödrar. Barnets kontakt med modern och fadern är viktig för barnets utveckling. Barns möjligheter att skapa och upprätthålla ett gott förhållande till föräldrarna under anstaltsvistelsen måste underlättas. Besöksrum och besökslägenheter måste anpassas till barns behov. Skriftlig redovisning bör begäras För att förbättra situationen för dessa barn behöver kriminalvården bli bättre på att uppmärksamma barns behov. Ett stärkt samarbete med är ett led i den strävan. fick och ett gemensamt uppdrag från regeringen att se över förhållandena för barn vars föräldrar är intagna i häkte eller anstalt. Det resulterade i rapporten . liberalerna efterlyser en uppföljning av den rapporten och en redovisning av vad myndigheterna har gjort . presenterade en rapport . Rapporten skrevs som en uppföljning av det uppdrag som regeringen gav och . I , som studerar barnperspektivet inom kriminalvården, framkommer att det inom krimnalvården finns allvarliga brister vad gäller barnperspektivet. liberalerna anser att de förslag som och angav i sin rapport skall genomföras. Därför bör dessa myndigheter, , skriftligen redovisa sina åtgärder. Det finns ca 160 barn och ungdomar i som mer eller mindre har slutat upp att leva. Situationen är unik för , enligt psykiatriprofessorn . Barnen är sängliggande och apatiska, en del både måste sondmatas och ha blöjor. De här barnen lider av ett slags hopplöshetssyndrom. Barnen är asylsökande och väntar på besked om de och deras familjer kommer att få uppehållstillstånd i . Men beskedet dröjer, eller så får de ett avvisningsbeslut, och barnen ger upp. Barnens föräldrar är ofta traumatiserade och klarar inte av att stödja sina barn. De vuxna har inte rätt till vanlig psykiatrisk vård enligt lagen. , psykolog hos , har beskrivit en trettonårig flicka från som slutat äta, prata, titta och känna. Hon berättar att flickan har ett litet liggsår på skinkan efter att ha legat i samma ställning i sin säng. Om man försöker resa henne upp ramlar hon ihop som en vissen blomma. Hon ska snart avvisas. En fullständigt apatisk flicka har redan avvisats till Bosnien. Hon bor nu i en park i . De här barnen har alltså egentligen inte ett psykiatriskt vårdbehov på grund av sjukdom men blir en angelägenhet för barn- och ungdomspsykiatrin därför att samhället i övrigt har misslyckats. Psykologen som skrivit rapporten som gett upp säger att dessa barns tillstånd är så starkt förknippat med själva asylprocessen att psykiatrins vanliga botemedel inte hjälper. anser också att det är den svenska asylprocessen som orsakar barnens tillstånd och är mycket kritisk mot att de traumatiska upplevelserna inte behandlas från början i asylprocessen. Vården står alltså mer eller mindre maktlös eftersom vårdpersonalen inte vet hur dessa barn ska behandlas. Den barnpsykiatriska vården behöver utvecklas för att kunna hjälpa de apatiska barnen och deras familjer, och detta arbete har påbörjats i bland annat . Inom barn- och ungdomspsykiatrin finns för de flesta barn och ungdomar ett nätverk med primärvård, skola, socialtjänst och ideella organisationer för att de ska kunna fungera i vardagen. Men när det gäller asylsökande barn finns det inget sådant fungerande nätverk. Det är mycket viktigt att , socialtjänst, skola och sjukvård samverkar på ett bra sätt för att förebygga att barnen far illa. Föräldrarnas situation måste givetvis också uppmärksammas. De åtgärder som måste till för att förhindra att unga människor hamnar i dessa fasansfulla tillstånd är naturligtvis framför allt att handläggningstiderna för asylsökande förkortas radikalt och att flyktingpolitiken blir mer human och rättssäker. måste tillämpas och läggas ner. Vi vill här hänvisa till liberalernas partimotion om liberal flyktingpolitik 2004/05:Sf277. De ensamma barnen på flykt i kan barn försvinna från flyktingförläggningar för att aldrig återfinnas. Polisen letar efter dem men ingen saknar dem i verklig mening. De tillhör den grupp barn på flykt som kommit till utan vårdnadshavare. Dessa barn - 8 000 - tillhör de mest oskyddade i det svenska samhället. Många av dem har i sina hemländer upplevt krig, bevittnat våld och själva blivit utsatta för våld och andra fasor. Det gemensamma för dem alla är dock framför allt den separation från föräldrar och familj som de har gått igenom. De har förlorat allt fotfäste i tillvaron, och ska de dessutom igenom den svenska asylprocessen. Det är oerhört viktigt att mottagandet av dessa barn blir bra. De måste utöver sina tidigare svåra upplevelser nu också leva i ovisshet om de får stanna i eller inte. Det är inte ovanligt att barnet får vänta på besked . Detta trots att regeringens regleringsbrev till och slår fast att ensamkommande barn inte ska behöva vänta mer än på besked om uppehållstillstånd hos respektive myndighet. för asylutredningen bor omkring hälften av barnen och ungdomarna i familjehem, vanligen hos släktingar. Den andra hälften bor på för ensamkommande barn. har här dubbla roller - både utredande och omhändertagande. Detta riskerar att omöjliggöra förtroendefulla och stödjande relationer mellan personal och barn. Det har förekommit försvinnanden och allvarliga suicidförsök i stor omfattning bland de ensamkommande barnen. Den här situationen är enligt liberalernas uppfattning helt oacceptabel. och andra barnexperter har varnat för att många barn inte får det psykosociala stöd som de är i stort behov av. ger ensamkommande barn rätt till samma skydd och omvårdnad som andra barn i . Det är därför angeläget att det beredningsarbete som pågår inom när det gäller ansvaret för mottagandet av ensamkommande barn nu skyndsamt leder till en lagändring, samt dialog med kommuner om ett kommunalt mottagande. Kommunen bör ta över ansvaret för mottagandet av ensamkommande barn från . Det är rimligt att kommunerna kompenseras för detta ekonomiskt. Det mest gynnsamma för barnen är att bli mottagna av en förvaltning som har som sitt uppdrag att ta hand om barn som har farit illa. Dessutom har inte det uppdrag som ligger på , att utreda och besluta om uppehållstillstånd.