mot · GS02Ju339 · 2004-09-30 00:00:00 — Ett öppet, oberoende och effektivt domstolsväsende är en förutsättning för ett rättssäkert samhälle. Den socialdemokratiska regeringens åtstramning av domstolsorganisationens budget och ett starkt grepp om verksamheten genom medför dock inte en önskvärd utveckling av det svenska domstolsväsendet. Regeringen har negligerat behovet av utökade resurser till följd av en kraftigt ökad måltillströmning både till tings- och länsrätter. Det har blivit medborgarna som kommit i kläm när domstolarnas handläggningstider ökat. Det pågående arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen - med omfattande sammanläggningar av tingsrätter runt om i landet - sker utan en heltäckande analys av såväl ekonomiska konsekvenser som följderna för medborgarna gällande bl a tillgänglighet. Åklagarväsendet utgör en central länk i rättskedjan och står inför allt större behov av fler åklagare och ökad specialisering. Den socialdemokratiska regeringens ryckiga budgetpolitik för åklagarväsendet har dock medfört stora brister i balansen mellan resurser och arbetsmängd med ökad sjukfrånvaro bland personalen som följd. liberalerna vill stärka domstols- och åklagarväsendet. Vi vill avvakta med ned- och sammanläggningarna av tingsrätter och tillsätta en parlamentarisk utredning av hela den framtida domstolsorganisationen. Vi vill ha ett öppnare förfarande vid tillsättningen av domare och stärka rätten till prövning i två instanser. Vi vill se en ökad specialisering inom både domstols- och åklagarväsendet och vi föreslår utökade ekonomiska resurser till dessa myndigheter för fler domare och åklagare. 4.2Avvakta med vidare förändringar i tingsrättsorganisationen4 5Ökad måltillströmning - behov av utökade resurser7 7Ett oberoende och öppet domstolsväsende9 7.2Ett öppnare förfarande vid tillsättningen av domare9 9Rätt till prövning i två instanser10 10En enda högsta domstolsinstans11 11Avskaffa de partssammansatta domstolarna11 14Öka användningen av videokonferens13 15.1Brottsregisterkontroll även för domstolsanställda13 17.2Stärk åklagarnas roll i förundersökningar16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvakta med vidare förändringar i tingsrättsorganisationen och övriga domstolsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av gjorda och eventuella kommande förändringar i tingsrättsorganisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentariskt tillsatt utredning av hela den framtida domstolsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ställning och funktion för att åstadkomma ett mer oberoende domstolsväsende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett öppnare förfarande vid tillsättningen av domare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till prövning i två instanser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning gällande en enda högsta domstolsinstans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa de partssammansatta domstolarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av huruvida antalet förhandlingar inom stängda dörrar har ökat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vittnesstödssamordnare och vittnesstödsrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad användning av videokonferens i domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerheten i domstolarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsregisterkontroll för domstolsanställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningsnivåer för nämndemän. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad specialisering inom åklagarväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler särskilda samverkande enheter med åklagare och poliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intensifierat internationellt åklagarsamarbete. Efter det att arbetet domstolskommitté om förslag till en ny organisation för domstolsväsendet havererat 1998, påbörjade regeringen en successiv reformering av den yttre tingsrättsorganisationen. Ett led i denna reform var att genom nedläggningar och sammanläggningar av tingsrätter skapa större domstolar. Ett annat led var att samlokalisera tingsrätter med länsrätter och att även göra dessa till en enda administrativ enhet, bl.a. genom att ha samma chef. genomfördes omfattande sammanläggningar av tingsrätter runt om i , liksom . I betänkandet "Förändringar i tingsrättsorganisationen, en utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999-2001" (SOU 2003:5), sammanfattade utredaren sina synpunkter med att uttala att arbetet med att öka storleken på tingsrätterna och därmed skapa mindre sårbara tingsrätter bör fortsätta, även om de mål som regeringen har satt upp endast delvis hade uppfyllts. Generaldirektören för har i en skissöver ett reformerat domstolsväsende (PM den 22/8 2003) kommit fram till en domstolsorganisation med 37 underrätter, sex överrätter och en högsta domstol. Förutom de massiva sammanslagningarna av tingsrätter innehåller skissen en sammanslagning av de allmänna domstolarna med förvaltningsdomstolarna, integrering av hyres- och arrendenämnderna, ett mindre antal överrätter och förslag om hur prövningarna i andra instans ytterligare skall begränsas. Denna skiss från verkar ha tillkommit i huvudsak av ekonomiska skäl och antaganden om att rättsväsendet inte kommer att tillföras mera resurser. Det kan också noteras att är väl medvetet om att några samlade överväganden av reformarbetet inte har gjorts, beroende på att detta - som uttrycker sig - tett sig meningslöst med hänsyn till det hårdnackade motstånd till reformer som finns i den politiska världen. Ändå kom till slutsatsen att planen för den fortsatta organisatoriska reformeringen av domstolsväsendet borde läggas fast. 4.2Avvakta med vidare förändringar i tingsrättsorganisationen liberalerna anser att det behövs en helhetssyn på domstolarnas och speciellt tingsrätternas framtida organisation. De förslag till - enligt vår mening - godtyckliga nedläggningar och sammanslagningar av tingsrätter som regeringen har presenterat är inte tillfredsställande. Vi kan konstatera att de av regeringen uppställda målen med bibehållen tillgänglighet och utrymme för en beredningsorganisation, specialisering, rekrytering och kompetensutveckling samt samordning med rättsväsendets övriga myndigheter endast delvis uppnåtts. De kan därför inte utgöra tillräckliga skäl för de fortsatta sammanslagningar och nedläggningar av tingsrätter som regeringen genomför. liberalerna menar att en reformering av tingsrättsorganisationen är angelägen - både gällande lokalisering med eventuella sammanslagningar som följd och avseende den inre organisationen med rekrytering, kompetensutveckling och specialisering. Tillgängligheten för medborgarna - oavsett om dessa bor i en region med långa eller korta avstånd - är central. Medborgarna måste ha tillgång till en domstol i den region de bor i eller i en närliggande region. Tillgängligheten till åklagare, polis och häkten på ett rimligt avstånd för en helhet i rättskedjan. Detta förutsätter samordning mellan tingsrätternas, åklagarmyndigheternas och polismyndigheternas geografiska ansvarsområden. Utökad samverkan mellan de rättsvårdande myndigheterna är viktigt för effektiviteten i hela rättskedjan. liberalerna anser inte att regeringens nuvarande form för reformering av tingsrättsorganisationen tillgodoser tillgängligheten för medborgarna och det saknas en heltäckande analys av hur reformen påverkar medborgarna i de orter som berörs. planer om sammanslagningar av de allmänna domstolarna med förvaltningsdomstolarna kräver också noggranna överväganden liksom frågorna kring överrätternas framtida organisation. Om en sammanslagning av de allmänna domstolarna skall göras med förvaltningsdomstolarna måste detta självfallet beaktas vid beslut om framtida lokaliseringar. Det kan inte vara en absolut förutsättning att detta skulle medföra en domstol i varje län utan den situationen kan mycket väl tänkas att en länsrätts nuvarande verksamhet delas upp och att det på så vis blir fördelaktigt med flera domstolar i varje län. Med andra ord kan flera av de nedläggningshotade tingsrätterna bli tillräckligt stora om de tillförs delar av länsrätternas nuvarande verksamhet. Även en integrering av hyres- och arrendenämnderna kan ge denna effekt. Det är - som självt anger - hög tid att skapa en helhetssyn på hela den framtida domstolsorganisationen. Någon sådan har dock varken eller regeringen presenterat. Det främsta målet för en reformering av domstolsorganisationen måste vara att inte bara bibehålla utan öka rättssäkerheten och effektiviteten i den dömande verksamheten. Detta kan uppnås genom att bibehålla en lokal förankring och satsa tillgängliga resurser på att effektivisera det inre arbetet i domstolarna. Det går att skapa flexibla lösningar när det gäller domarkarriären och att kompetensutveckla såväl domare som annan personal utan att skapa stora ohanterliga enheter. För att domstolspersonalen ska kunna verka effektivt och rättssäkert behöver de dock tydliga mål och långsiktighet. Personalen i domstolsorganisationen måste få tillgång till bra kompetensutveckling, och en process mot ökad specialisering inom olika rättsområden bör ske för att utveckla kompetensen hos domarkåren. Domarkarriären måste bli mer flexibel och attraktiv så att fler stannar kvar inom domstolsväsendet efter fullgjord notarietjänstgöring. Rekryteringen måste breddas så att fler personer från olika delar av samhället och med utländsk bakgrund anställs. Detta gäller också arbetet med jämställdhet - bland ordinarie domare och domstolschefer är männen fortfarande i majoritet. tillsattes exempelvis 21 chefstjänster med män och tre med kvinnor. Valet av nämndemän måste också på ett bättre sätt representera befolkningen i landet. Domstolarnas personella sammansättning måste spegla det samhälle vi lever i, vilket är långt ifrån dagens situationen i de svenska domstolarna. De förändringar i tingsrätts- och domstolsorganisationen som regeringen har föreslagit i form av skrivelser till har inte innehållit någon redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av åtgärderna. I skrivelsen 2002/03:126 föreslog regeringen exempelvis en ny organisation för tingsrätterna i och gav i uppdrag att, utifrån en i skrivelsen angiven inriktning, lämna förslag till närmare lokalisering av och domkretsindelning för de tingsrätter som berörs av omorganisationen. Målsättningen är att förändringarna i tingsrättsorganisationen skall vara genomförda . I justitieutskottets betänkande (2003/04:JuU4) över skrivelsen påpekas att "gör ingen närmare analys eller bedömning av kostnaderna för lokaler m.m. i samband med att verket tar fram förslag till förändringar i tingsrättsorganisationen. Däremot följer verket i efterhand upp effekterna av förändringarna." liberalerna anser att de beräknade ekonomiska konsekvenserna av de genomgripande förändringar i tingsrättsorganisationen som regeringen föreslår noga måste redovisas - innan förändringarna genomförs. Sammanslagningarna av tingsrätterna medför rimligtvis kostnader för nya lokaler, ombyggnad av befintliga lokaler, dubbla lokalhyror , flyttkostnader, kostnader för förlorad arbetstid och torde som helhet ta resurser från den dömande verksamheten. Kostnaderna för de planerade förändringarna i form av nya domstolsbyggnader bör granskas särskilt liksom naturligtvis även de kostnadsbesparingar som en omorganisation förväntas medföra. liberalerna kan inte acceptera att ett så här väsentligt och ingripande reformarbete av tingsrättsorganisationen, som i högsta grad berör varje medborgare och hela samhället, fortgår utan tillräcklig politisk insyn och debatt - i synnerhet när man från regeringens och sida är väl medveten om att det inte bara finns stor tveksamhet utan även ett direkt motstånd till i vart fall vissa av de föreslagna förändringarna. Det verkar som att varken regeringen eller har förståelse för vilket oerhört symbolvärde för hela rättsväsendet och rättssamhället som de lokalt verksamma domstolarna har. För demokratins skull måste därför frågan belysas i ett större perspektiv. Vi anser att detta bör ske genom en parlamentariskt tillsatt utredning av hela den framtida domstolsorganisationen. Utredningen bör även omfatta de ekonomiska konsekvenserna av omorganisationer för domstolsväsendet och rättsväsendet som helhet samt belysa följderna för de orter som drabbas av eventuella ned- och sammanläggningar. I avvaktan på arbetet i den parlamentariska utredning som liberalerna vill ha till stånd, måste de vidare framtagna förslagen om ytterligare sammanläggningar av tingsrätter skjutas . Vi har framfört krav på detta, se bl a liberalernas motioner 2003/04:Ju477, 2003/04:Ju465 och 2002/03:Ju23. 5Ökad måltillströmning - behov av utökade resurser Det pågår en ökning av antalet mål till alla domstolskategorier. hade målökningen uppgått till jämfört med . Detta motsvarar ca 16 000 nya mål . Målökningen är störst till länsrätterna där antalet mål ökade , d v s med 5 200 nya mål jämfört med . För tingsrätterna ökade målen eller 2 500 mål. Målökningen har enligt pågått men ökningstakten stiger , från tidigare till nuvarande . var antalet tillsvidareanställd personal inom domstolsväsendet 5 109. Det genomsnittliga antalet anställda ökade jämfört med föregående år. Ökningen är dock, som regeringen påpekar i budgetpropositionen , inte generell. "Antalet anställda inom överrätterna har fortsatt öka medan antalet anställda minskar på tingsrätterna. Domstolsväsendets åldersstruktur visar på en hög medelålder inom samtliga personalgrupper, vilket innebär att det kommer att bli stora pensionsavgångar ." har vid upprepade tillfällen uppmärksammat regeringen på att den ökande måltillströmningen medför att handläggningstiderna vid domstolarna blir längre. Till följd av den socialdemokratiska regeringens rättspolitik har dock domstolsväsendet tvingats till betydande besparingar och det finns därför knappa resurser för att kunna anställa fler domare eller tillsätta vikariat samt göra ersättningsrekryteringar vid pensionsavgångar. Det blir medborgarna som får betala priset för detta genom längre väntetider och risk för sämre kvalitet i den dömande verksamheten. generaldirektör uttrycker sin oro för detta (skrivelse till 16/8 2004, dnr 975-2004): "Domstolarna har haft krav på nedskärningar, och ytterligare besparingskrav har lagts ut . --- Det finns ingen möjlighet att fördela om resurserna i den takt som krävs, vilket bl a sammanhänger med de ordinarie domarnas anställningsförhållanden och det faktum att målfördelningen mellan domstolarna är låst genom forumreglerna. Dessa förhållanden innebär att det måste finnas medelsreserver, vilka saknas." Det ekonomiska underskottet i domstolsväsendets verksamhet uppgick till minus . För att komma tillrätta med underskottet har ett besparingskrav på ålagts domstolarna, som angelägna satsningar nedprioriterats. har den reella löneökningen för varit 510 miljoner. Anslaget för lönekompensation har dock varit 280 miljoner. självt uppskattar resursbehovet till följd av målökningarna under 2002-2004 till ca och påpekar att ytterligare resursförstärkningar behövs om målökningarna fortsätter och framåt. I regeringens budgetproposition anslås dock endast till den dömande verksamheten . liberalerna tar medborgarnas behov av en effektiv, snabb och rättssäker domstolsprocess på största allvar. Det är nödvändigt att politiska beslut som påverkar rättsväsendet och de dömande instanserna följs upp med motsvarande kostnadsberäkningar och således motsvarande anslag. För domstolsväsendets del har den socialdemokratiska regeringens politik dock inneburit stora hål i budgeten med en verksamhet som avstannar i viktig vidareutbildning av personalen och i flera fall inte kan leva upp till rimliga handläggningstider. liberalerna vill säkra kvaliteten i den dömande verksamheten och ge domstolarna förutsättningar att kunna möta den ökande måltillströmningen utan att medborgarna kommer i kläm. För att kunna uppnå detta är det nödvändigt med utökade resurser. Domare ställs ofta inför många olika svåra och komplexa rättsfrågor. Även inom domstolsväsendet torde det finnas ett behov av specialistkompetens inom vissa områden. Detta gäller både vid svåra tekniska eller ekonomiska mål och i mål som kräver särskild kunskap i bakomliggande psykologiska mekanismer, t ex brottsofferpsykologi, våldsprocessen gällande våld mot kvinnor i nära relationer och i mål om tvångsomhändertagande av barn och missbrukare. Det pågående arbetet med att vidareutbilda polis och åklagare särskilt inom vissa områden, t ex gällande ekonomisk brottslighet, sexualbrott mot barn och våld mot kvinnor i nära relationer, borde även inbegripa de dömande instanserna. Det är naturligt att jurister som advokater och åklagare specialiserar sig inom något eller några avgränsade områden inom juridiken just p g a det komplexa system de arbetar med. Domarna arbetar naturligtvis på ett annat sätt och kan inte avgränsa sitt arbetsområde på det vis en advokat kan. För att garantera en bibehållen rättssäkerhet, bättre kvalitet i domskäl och domslut samt ett bättre bemötande av parterna - framför allt av brottsoffren i vissa typer av brottmål, ungdomsbrottslingar och i familjerättsmål - torde det dock vara viktigt med specialistkompetens även inom domstolsväsendet. Flera år av socialdemokratisk rättspolitik har som ovan sagts urholkat de svenska domstolarnas ekonomi. En av följderna är också att flera viktiga utbildningsinsatser har lagts på is.Folkpartiet liberalerna menar därför att utökade resurser till domstolsväsendet är nödvändigt också för att säkerställa att utbildningsinsatser kan genomföras. 7Ett oberoende och öppet domstolsväsende En grundläggande princip i ett demokratiskt rättssamhälle är rättsväsendets och domstolarnas oberoende ställning. Vi anser att den centrala domstolsorganisationen inte bör utformas på ett sätt som riskerar ett oberoende domstolsväsende. Den nuvarande konstruktionen med underställt regeringen ger den senare ett alltför starkt grepp om domstolsorganisationen. Det visar inte minst förfarandet gällande de senaste årens nedläggningar och sammanslagningar av tingsrätter. liberalerna menar att det finns skäl att överväga en annan ordning än den nu gällande. Om servicen till domstolarna sköttes utan att regeringen hade inflytande över den skulle också domstolarnas självständighet förstärkas. I detta sammanhang vill vi därför peka på ett alternativ som det danska systemet utgör. I har man en domstolsmyndighet som ligger under motsvarande - - och vars verksamhet regleras i lag. En annan lösning skulle också kunna vara att föra över uppgifter till domstolarna. Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om ställning och funktion i förhållande till domstolarna utifrån ovan anförda resonemang. 7.2Ett öppnare förfarande vid tillsättningen av domare I utses de högsta domartjänsterna av regeringen, ofta med lång tjänstgöring inom som bakgrund. Det är också endast domare eller f.d. domare i de högsta instanserna som kan förordnas till Lagrådet. Detta innebär att regeringen indirekt även utser juristerna i Lagrådet. Det rådande systemet, där regeringen direkt och indirekt utser domarna i de högsta instanserna och det högsta juridiska rådgivande organet, är inte acceptabelt i ett demokratiskt samhälle där domstolarna har ett grundlagsbefäst oberoende gentemot staten. Utnämningen av domare borde präglas av en större öppenhet . Medborgarnas förtroende för domstolsväsendet och rättstillämpningen förutsätter också att utnämningsförfarandet präglas av större insyn. Dagens system med det s k kallelseförfarandet får därför i allt väsentligt anses ha spelat ut sin roll. Domare till de högsta instanserna borde i stället tillsättas genom ett öppet ansökningsförfarande där tjänsteförslagsnämnden sedan bereder ärendena och regeringen tillsätter tjänsterna. En författningsdomstol bör inrättas för att stärka domstolsprövningen av statsmakternas lagstiftning. Författningsdomstolen ska kunna pröva om en lag är förenlig med tillämpliga grundlagar. Enligt nu gällande system har Lagrådet en granskande och rådgivande funktion, främst till regeringen men efter begäran även till . På begäran av regeringen eller ett riksdagsutskott ska yttrande från Lagrådet inhämtas. Eftersom Lagrådets yttrande endast är rådgivande har detta lett till att dess synpunkter allt oftare har negligerats. Detta förhållande är olyckligt och visar på ett behov av en förändring. liberalerna anser att statsmakterna alltför lätt kan stifta lagar vars förenlighet med författningen i högsta grad är diskutabel. Den statliga utredningen, "En uthållig demokrati" (SOU 2001:1), pekade också på behovet av att utveckla säkrare system för extern tillsyn och domstolskontroll till skydd för medborgarnas rättigheter och integritet. Den omfattande, nu pågående översynen av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen som den parlamentariska kommittén arbetar med, innefattar även frågan om en författningsdomstol. liberalerna är medvetna om att frågan därför tills vidare bör avvaktas. Vi vill dock ändå tydliggöra att vi anser att en övergripande reform av lagprövningssystemet är nödvändig och där inrättandet av en författningsdomstol utgör en central del. 9Rätt till prövning i två instanser Rätten till prövning i två instanser måste värnas. Under en följd av år har denna rätt successivt kommit att inskränkas. Detta har skett dels genom att allt fler avgöranden inte kan överklagas över huvud taget, dels genom att prövningstillstånd för prövning i andra instans har införts i allt fler situationer. med denna utveckling har förenklingar i underrättsförfarandet införts. Delgivningsförfarandet har förenklats och blivit mer summariskt. Möjligheterna att avgöra mål med ensamdomare eller utan huvudförhandling har ökat. Rättssäkerheten främjas inte av att prövningen i första instans blir enklare och mer summarisk som möjligheten att få till stånd en andra prövning minskar. Vid rationaliseringar i domstolsförfarandet kan en av dessa vägar väljas men inte båda. Mot bakgrund av detta vill liberalerna att regeringen återkommer till med förslag om att utöka möjligheterna till överprövning av domstolsavgöranden i såväl tvistemål som brottmål. 10En enda högsta domstolsinstans Det bör utredas om det endast ska finnas en högsta domstolsinstans i landet. Det förhållandet att det finns två - och Regeringsrätten - har lett och kan leda till kompetenskonflikter. En högsta domstolsinstans skulle kunna leda till bättre stringens och säkerhet i utformandet av praxis. 11Avskaffa de partssammansatta domstolarna Vi står fast vid det principiella synsättet att systemet med specialdomstolar, de s k partssammansatta domstolarna som t ex Arbetsdomstolen och , i möjligaste mån bör avvecklas och deras uppgifter i stället överföras till de allmänna domstolarna. Vi menar att objektiviteten, allsidigheten och opartiskheten i de partssammansatta domstolarnas avgöranden i vissa fall på goda grunder kan ifrågasättas. Den enskilde kan även uppleva att han eller hon inte får en rättvis rättegång när saken ska prövas av ledamöter som representerar intresseorganisationer. Även hyresnämnderna bör avskaffas och den verksamhet som bedrivs där bör föras över till allmän domstol. En sådan ordning skulle bättre kunna garantera en objektiv bedömning i ärenden om bl a hyressättningar än vad en partssammansatt hyresnämnd kan göra.