ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju305 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utvidgning av . Utvecklingen inom DNA-tekniken tar stora steg framåt. kan även små delar av exempelvis blod analyseras för att säkerställa identifikation. Utvecklingen är en viktig utgångspunkt i diskussionen om polisens nya arbetsmetoder. Polisen bör under säkra former få utnyttja den nya DNA-teknik som står till förfogande. har drygt 2 300 personer som finns registrerade i polisens DNA-register. Det kan med utgångspunkt i den tekniska utvecklingen finnas behov av att utöka detta register. I första hand handlar det om en ändring såtillvida att en person som begått ett brott enligt 3 kap. regelmässigt införes i , oavsett strafftidens längd. Uppgifter om resultat av DNA-analyser får behandlas endast för att underlätta identifiering av personer i samband med utredning av brott. Det är en viktig avgränsning, och den klargör syftet med en DNA-registrering hos . Någon ändring av detta ändamålsområde innebär inte förslaget i detta avseende. Enligt 23 § polisdatalagen gäller att ett DNA-register får innehålla uppgifter om resultatet av DNA-analyser som har gjorts under utredning av ett brott och som avser personer som har dömts för ett sådant brott mot en persons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhet som avses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. , om brottet kan leda till fängelse i mer än tvåår eller ett allmänfarligt brott som avses i 13 kap. , om brottet kan leda till fängelse i mer än tvåår eller försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brott som avses i 1 eller 2 kap. Att utöka registret skulle förbättra möjligheterna för polisen att i ett tidigt skede identifiera misstänkta gärningsmän. Naturligtvis ska såväl kostnads- som integritetsaspekter beaktas vid en utökning av registret. Därför är det inte aktuellt med en större utvidgning än vad som ur ett samhälleligt perspektiv kan anses vara försvarligt med hänsyn taget till polisens utredningsarbete och de tidigare nämnda faktorerna. En aktuell frågeställning kan därför handla om att titta på hur stort återfallet är för olika kategorier av tidigare dömda. Återfallssiffror är användbara i denna fråga, då de ger en fingervisning om hur rättsväsendet bör prioritera sina resurser i frågan. I kategorin våldsbrottslingar föreligger en relativt hög återfallsfrekvens. Att föra in dessa personer i ett DNA-register redan vid ett första våldsbrott skulle sannolikt vara ett gott stöd för polisväsendet, och det skulle därmed i förlängningen bidra till att öka antalet uppklarade våldsbrott.
mot · GS02Ju308 · 2004-09-28 00:00:00 — Samverkan mellan olika myndigheter inom polisväsendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre samordning mellan polismyndigheter och bättre utnyttjande av befintlig teknik för bl.a. positionering. Polisens jakt på brottslingar av olika slag sker med många medel. Olika IT-system är viktiga hjälpmedel i detta arbete. Utvecklingen av IT-systemet Storm har skapat det som kallas KC-polis, ett digitalt nav i polisens dagliga, operativa verksamhet. KC står för kommunikationscentral. Det är i grunden ett standardsystem som heter Storm, System for Tasking and , som köpts in från en extern leverantör. Till detta har sedan svenska polisen kopplat på kartsystem (KC-karta), personaladministrativa system och telefoni- och radiokommunikation. Systemet används för all ledning och styrning av den minutoperativa verksamheten, där gripandeverksamheten är en del. Det går att söka efter historiska uppgifter i systemet. Data ligger online , därefter på backupband. går det inte att se var enskilda polisbilar befinner sig. Polisen räknar med att ha positionering av bilar klart . Inte heller kan polisen se om ambulanser eller brandbilar befinner sig på platsen. Mycket av upphandlingen av moderna system sker centralt, via , , men varje länspolismyndighet är självständig och RPS kan inte styra enskilda myndigheter i deras arbete. Det gör att det kan finnas olikheter mellan olika myndigheter, både i hur de jobbar och vilka system de använder. Det är givetvis av största vikt att landets myndigheter som har till uppgift att rädda och hjälpa människor utnyttjar befintlig IT-teknik på bästa sätt. Samordningen mellan dessa myndigheter behöver förbättras. Det är av största vikt att polis, ambulans och brandbilar t ex i en räddningsaktion kan se var olika insatsbilar finns, allt i syfte att snabbare och effektivare komma till undsättning. Genom kommunikationssystemet kommer dessa myndigheters kommunikationssystem att möjliggöra en integrering. Genom att också ha en kartbild i respektive insatsfordon och ledningscentraler kommer fler liv att kunna räddas.
mot · GS02Ju309 · 2004-09-28 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om att ta bort preskriptionstiden för sexualbrott. DNA-tekniken är polisens nya vapen, och man räknar med att kunna lösa ett antal mordfall med hjälp av denna nya teknik. I lyckades man få en man fälld för ett knivmord. På flera hålli landet har polisen bildat speciella enheter som är specialiserade på att lösa gamla mordfall och andra svåra våldsbrott med hjälp av ny teknik. Det är så kallade cold cases, fall som legat så länge att de kallnat men som man nu försöker tina upp igen. Inom polismyndigheten i finns en projektgrupp som heter Mordanalys och utredning. Dessa arbetar enbart med gamla fall, svåra våldsbrott där den tidigare utredningen inte gav någonting och därför lagts ner. Främst arbetar gruppen med fall där det finns bevarad arvsmassa, DNA, från en eller flera misstänkta gärningsmän. Tekniken att analysera DNA bygger på att det i varje människas arvsmassa finns sekvenser som är unika för var och en. Med hjälp av en metod, PCR, kan DNA-bitarna från exempelvis ett blodprov kopieras flera hundra gånger om. Men det är först nu som det är möjligt att analysera extremt små mängder material. Denna metod kallas för LCN, low copy number, och gör det möjligt att analysera endast ett 20-tal celler, dvs. så lite att det inte ens går att se med blotta ögat. En hudflaga, en liten blodfläck eller en gnutta saliv från en misstänkt gärningsman är med andra ord mer än tillräckligt. I samband med mordutredningen av fallet , , har DNA-tekniken på nytt visat sina möjligheter. I samband med Hörbyfallet har ett problem med bevisbördan uppmärksammats som har att göra med preskriptionstiden för sexualbrott. Flickan hittades mördad . En person är nu häktad misstänkt för mordet men enligt uppgifter finns enbart bevis för att personens sperma fanns på flickans kropp, vilket skulle kunna leda till att personen enbart kan åtalas för sexuella övergrepp. Det går däremot inte att bevisa att den personen ska ha mördat flickan. Eftersom det snart är flickan mördades har preskriptionstiden för sexualbrott gått ut. Preskriptionstiden för sexualbrott är . Därefter kan gärningsmannen inte straffas. För mord är preskriptionstiden . Även om den misstänktes DNA enligt analys från analyserats och visats sig stämma kan det inte användas enbart som bevis för att den misstänkte gjort något annat än begått sexuella övergrepp. Oavsett vad som sker i det här fallet visar situationen att preskriptionstiden vid sexualbrott bör tas bort. I en lagstiftning började man räkna preskriptionstiden från det år då offret skulle ha fyllt . I det här fallet är det problem hur man räknar då mordet skedde innan lagen trädde i kraft. Oavsett den nya lagen är det med dagens teknik och möjligheter ändock angeläget att preskriptionstiden för sexualbrott tas bort.
mot · GS02Ju310 · 2004-09-28 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om att införa straff vid rymning i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram förslag om att införa GPS-bevakning av tungt kriminella personer vid permissioner. Antalet fångar som rymmer från fängelserna har ökat . Just nu befinner sig 138 personer, som på olika sätt avvikit från anstalt, på fri fot. har flera allvarliga rymningar gjorts som pekar på stora brister i säkerheten. Enligt kriminalvårdens egen statistik på hemsidan har 2004 inte mindre än 168 personer avvikit (inklusive uteblivande från permission) från våra fängelser. säkerhetsansvarige, , medger i en intervju, att det finns brister i säkerheten på landets fängelser. Den ökning av antalet rymningar som skett förklarar med att fängelserna är fullbelagda och på vissa håll överbelagda samt att det blivit ett svårare klientel på våra anstalter. Utplacering av den dömde blir inte heller lika noggrann eftersom det inte finns tillräckligt med anstaltsplatser, vilket leder till att interner inte alltid hamnar på lämplig anstalt. Dessutom blir de mest kriminellt belastade utfiltrerade eftersom alternativa vårdformer som elektronisk övervakning, kontraktsvård och samhällstjänst ökat för andra grupper, till exempel rattfyllerister. Förutom rymningar direkt från anstalt tillkommer fångar som inte kommer tillbaka från permission, rymmer från behandlingshem eller när de besöker läkare. Totalt rymde 217 personer på det sättet . Förutom de 138 personer som befinner sig på fri fot och är efterlysta finns omkring 600 personer som kallats att avtjäna straff men inte inställt sig. Det är viktigt att kontrollen av dem som beviljas permission är effektiv. Genom att införa ett system där alla brottslingar tvingades att ha GPS sändare vid permissioner skulle rymningsbenägenheten minska. Mycket tid och pengar skulle sparas med ett sådant system. Dessutom borde det vara en självklarhet att inga interner skulle ha tillgång till pass vid permission. Kriminalvården står inför stora utmaningar, men den absolut viktigaste frågan för svensk kriminalvårds trovärdighet är att rymningar ska bestraffas. Det är inte enbart samhällets säkerhet som är hotad utan dessa rymningar kostar skattebetalarna stora pengar. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om att alla som rymmer bestraffas. Rymning ska vara straffbart. För en person är på rymmen ska kraftfulla sanktioner vidtas. Dels ska man få sitt straff förlängt med en månad per dag man är ute ur fängelset, dels ska man fråntas rätten till permissioner . Begränsningar i besök och kontakt utanför murarna är också ett kännbart straff som bör användas för att motverka att personer inte ska se rymningen som ett slags semester från fängelset.
mot · GS02Ju312 · 2004-09-29 00:00:00 — Utökad användning av ett s.k. sållningsinstrument i brottsförebyggande verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viss brottsförebyggande verksamhet. Instrumentet används uteslutande i kontroller ute i trafiken och i sin funktion att vara ett sållningsinstrument vid trafikbrott. Hur används då instrumentet? Instrumentet används på så sätt att polismannen tar instrumentet med sig ut på fältet. I bästa fall kan man inleda en kontroll på en plats där polisen av erfarenhet vet att det finns rattfyllerister men trafikintensiteten är låg. I sämsta fall blir kontrollplatsen sådan att det är hög trafikintensitet men få rattfyllerister. Statistiskt kommer kanske dessa platsval att "ta ut varandra". Detta visar på skillnaden mellan kvantitet och kvalitet. Polisen är enligt överenskommelse med skyldig att göra ett visst antal prov. Det kan vara ett bra ingångsvärde, men ändå krävs det att resurser finns för att göra kontroller på såväl låg som högtrafikerat vägsystem. Hur fungerar detta sofistikerade instrumentet? Jo, helt i enlighet med gällande lagstiftning får instrumentet bara visa om påverkan är högre eller lika med straffbart värde. Sållningsinstrumentet anger milligram per liter utandningsluft, och /liter utandningsluft motsvarar alkohol i blodet. Om föraren har en alkoholpåverkan /l utandningsluft - vilket är så nära straffbar påverkan som detta instrument kan mäta - är svaret NEG, ingen straffbar mängd alkohol i utandningsluften. Vid straffbar påverkan visar instrumentet , dvs. /l eller mer. Denna påverkansgrad medför "bevisprov", vilket betyder blodprov eller att blåsa i bevisinstrumentet "Evidenzer". Sållningsinstrumentet borde visa alkoholpåverkan direkt i siffror, exempelvis /l. Detta är för att det för polismannen i yttre tjänst vore av stort pedagogiskt värde att tidigt kunna informera personer, särskilt unga förare, om att de faktiskt har en alkoholmängd i blodet och att detta visas av instrumentet. kan personer som har druckit alkohol men som inte syns i instrumenten förledas tro att det gick bra, och de tror sig kunna dricka lite mer nästa gång. Att visa den verkliga alkoholmängden i kroppen vid provtagning kan faktiskt hjälpa personer att inte inledas till en felaktig syn om alkoholintaget och därmed slippa att hamna i klammeri med rättvisan. Nuvarande lagstiftning tillåter inte att sållningsinstrumenten vid alkoholkontroll visar nivåer /l. instrument som användes visade rött, gult och grönt. Därmed hade man då information om alkoholintag och kunde därmed informera trafikanten om detta. Väl att märka är att man använde samma lagstiftning då som , vilket kanske innebar att man tidigare överträdde sina befogenheter. Inte desto mindre viktigt är det att ändra lagstiftningen så att det åter blir möjligt att informera trafikanterna om alkoholnivåäven om den ligger under straffskalan.
mot · GS02Ju313 · 2004-09-24 00:00:00 — Skyldighet för polisen att upplysa offer för människohandel om rätten att söka asyl tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall införas en skyldighet att upplysa kvinnor som utsatts för människohandel för sexuella ändamål om deras rätt att söka asyl. Kvinnor som blivit offer för människohandel för sexuella ändamål har ofta i sitt hemland blivit hotade och trakasserade. De är också ofta offer för brottssyndikat som fortfarande bedriver sin verksamhet när kvinnan återsänds till hemlandet. Risken för sådana hot och trakasserier är antagligen ännu större om kvinnan i vittnat om hur hon utsatts för brott, i synnerhet som handel med människor för sexuella ändamål är en erkänd del av den grova internationella organiserade brottsligheten. Det finns således ofta anledning att pröva kvinnors rätt till skydd enligt utlänningslagen. har polisen en omfattande informations- och underrättelseskyldighet gentemot brottsoffer. Denna skyldighet regleras i första hand i 1 kap. 6 § polisförordningen och i 13 a-c §§ förundersökningskungörelsen. Däremot finns ingen skyldighet att upplysa utländska kvinnor om deras rätt att söka asyl. Detta är en dålig ordning som försvårar för de utsatta kvinnorna att tillvarata sin rätt till prövning av skyddsbehov och därmed uppehållstillstånd enligt utlänningslagen. anser att det i polisförordningen skall införas en skyldighet för polisen att informera kvinnor som utsatts för handel med människor för sexuella ändamål. Detta bör som sin mening regeringen till känna.
mot · GS02Ju314 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna om upplopp i 16 kap. 1 och 2 §§ BrB skall ses över. Respekten och förtroendet för domstolarna, rättssystemet och i förlängningen demokratin bygger på allas likhet inför lagen och att de straff som döms ut är förutsebara, proportionella och välgrundade. Efter händelserna i under toppmötet har en diskussion om regler vad gäller upplopp och våldsamt upplopp väckts. Många av de domar som fallit grundar sig just på denna lagstiftning. Lagstiftningen har tidigare använts exempelvis när det uppstått bråk vid stora evenemang såsom fotbollsderbyn och liknade. Efter synes dock praxis när det gäller påföljdsval ha förändrats dramatiskt. De ställningstaganden vad gäller påföljdsvalet som gjort vid sin överprövning av några domar visar att lagstiftningen är otydlig och ger ett alltför brett tolkningsutrymme. anser att lagstiftningen i sin formulering är mycket ålderdomlig och att de vägledande förarbetena som finns inte lämpar sig för situationer som kan uppstå i ett modernt samhälle. har tidigare motionerat i samma ärende. avstyrkte då motionen med följande motivering: "Utskottet kan hålla med om att bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp inte är någon modern lagstiftning. Mot bakgrund bl.a. av händelserna i samband med i utgår utskottet ifrån att regeringen kommer att se över bestämmelserna och tillämpningen av dessa." Då inget initiativ från regeringen fanns i sikte tog upp frågan i en interpellation med justitieministern som efter att ha konstaterat att lagen är skriven på ett ålderdomligt sätt sade: "Vi är överens om att lagen bör ses över. När jag säger att det är fråga om ett ålderdomligt språk innebär det inte att det är något oviktigt. I juridik är varje ord tekniskt av stor betydelse. Det handlar inte bara om något slags språklig kosmetika. Orden i en lagtext är oerhört viktiga. Jag vill understryka det. Det är därför det finns ett behov." Ministern var dock inte beredd att tala om när den efterfrågade översynen ska ske. Såväl utskottet som ministern är således överens med om behovet av en översyn, men ännu har inga initiativ tagits. Åtgärder måste således vidtas. Med hänvisning till ovanstående yrkar att BrB 16 kap. 1 och 2 §§ och dess förarbeten skall bli föremål för översyn för att anpassas till ett modernt samhälle. Detta bör som sin mening regeringen till känna.
mot · GS02Ju315 · 2004-09-23 00:00:00 — Särskild barnkompetens hos domare begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär ett krav på att de domare som skall döma i mål om vårdnad, boende och umgänge skall ha förvärvat en särskild barnkompetens. Tolkningen av barnets bästa Dagens lagstiftning utgår från vissa generella principer i definitionen av "barnets bästa" då föräldrar inte längre lever tillsammans. Principen om barnets bästa anses innefatta gemensam vårdnad och umgänge med båda föräldrarna. går det inte att bortse från att det vid tolkningen av vad som är bäst för barnet liksom vid alla andra tolkningar i den rättsliga hanteringen finns utrymme för ett visst godtycke. Domaren ska utgå ifrån sitt sunda förnuft vid bedömningen, men mål om vårdnad, boende och umgänge innefattar ofta komplexa och svårbedömda frågor. Det är ett tungt ansvar som vilar på våra domare, vilka förmodligen ofta valt sitt yrke av intresse för juridik men därmed inte nödvändigtvis av intresse för vårdnadsmål. Vidare finns det tyvärr brister i grundutbildningen för jurister där de speciella svårigheter som uppstår i dylika mål sällan behandlas. menar att det behövs en särskild barnkompetens för de domare som ska döma i familjerättsliga mål. Det är vår bestämda uppfattning att ett krav på särskild barnkompetens hos domare skulle leda till en mindre godtycklig tolkning av principen om barnets bästa. Vi anser att de tolkningar av barnets bästa som domare gör dessvärre ofta strider mot FN:s konvention om barnets rättigheter (art. 3, art. 9 st. 1 och st. 3, art. 12). Vår uppfattning är att det inom rättsväsendet finns en övertro på föräldrarnas förmåga att samarbeta. Det finns trots allt en underliggande konflikt mellan föräldrarna som är anledningen till att fallet prövas av domstol. I mål om vårdnad, boende och umgänge utgår domstolen ifrån att en nära kontakt med båda föräldrarna till varje pris är det bästa för barnet. Således dömer man ofta till gemensam vårdnad även i de fall där det finns risk att barnet utsätts för övergrepp eller misshandel av en förälder. har tagit del av ett flertal domar där en förälder tillerkänts vårdnaden om ett barn trots överhängande risk för att barnet ska fara illa hos den föräldern. infördes särskilda krav på domare som dömer i ungdomsmål. Enligt mening är det även motiverat att de domare som dömer i familjerättsliga mål ska ha erforderlig kompetens. Regeringen bör återkomma med förslag om lagstiftning som innebär ett krav på att de domare som ska döma i mål om vårdnad, boende och umgänge ska ha förvärvat en särskild barnkompetens.
mot · GS02Ju319 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om placeringen av en säkerhetsanstalt till . Moderata samlingspartiet har motionerat om inrättandet av en särskild och särskilt våldsbenägna intagna. Efter de spektakulära rymningar som har skett har även regeringen kommit till insikt om behovet av en sådan anstalt. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att lämna förslag till anstaltens utformning och lokalisering. Uppdraget skall redovisas innevarande år. Rymningarna visar tydligt att det är olämpligt att förlägga en rymningsbenägna fångar i anslutning till större städer och tätbebyggda områden. Det är uppenbart lättare för deras medhjälpare från utsidan att undgå upptäckt, och det är uppenbart lättare att hitta gömställen efter genomförd rymning. Det är också tydligt att dessa intagna söker sig till storstäderna efter en genomförd rymning. I regeringsbeslutet Ju2004/7296/påtalas att såväl säkerhetsanstaltens byggnadstekniska utformning som dess geografiska placering skall motverka rymningar. Som exempel på en olämplig lokalisering nämns storstadsregioner. Placeringen bör ske i anslutning till en terräng som underlättar upptäckt och i en omgivning som lättare kan upptäcka förberedelser till fritagningar. uppfyller alla dessa kriterier. har också försvarsbeslut blivit lovad ett antal ersättningsjobb. De ersättningsjobben har bara tillkommit till en liten del. Uppförandet av en ny säkerhetsanstalt bör därför uppföras i , dels av säkerhetsskäl, dels för att kunna infria tidigare löften om ersättningsjobb.
mot · GS02Ju320 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en utbildning av domare om barns utveckling och kognitiva och språkliga förmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en bestämmelse om domares kompetens vid hantering av mål som rör barn. fattas livsavgörande beslut i våra domstolar. I många av dessa beslut är barn huvudperson. Det kan vara fråga om vårdnad, boende och umgänge, fråga om tvångsvård, överflyttning enligt lagen om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. Barn kan även vara brottsoffer vid t.ex. misshandel eller sexuella övergrepp. De domare (juristdomare) som fattar dessa beslut saknar i de allra flesta fall utbildning om barns utveckling. För att domstolen ska kunna göra riktiga bedömningar om vad ett barn faktiskt uttrycker och känner måste domaren få bättre utbildning i ett barns kognitiva och språkliga utveckling. Det är också viktigt att veta att individuella skillnader mellan barn i samma ålder kan vara stora. Domstolen måste också kunna förstå hur ett barn uppträder och uttrycker sig när det befinner sig i kris, vilket i sort sett alltid är fallet när ett mål som rör barn handläggs. Domaren skall i många fall bedöma vad som är barnets bästa. För att korrekt kunna göra detta krävs att domaren har utbildning som omfattar sådant som ett barns intellektuella funktioners utveckling och tänkande samt behovet av närstående och en trygg miljö. Det krävs också inlevelseförmåga för att se situationen från ett barns perspektiv. De domare som ska handlägga mål som rör barn bör därför gå igenom en utbildning för att inhämta ovan nämnda kunskaper. bör få i uppdrag att utforma en sådan utbildning. Detta bör ges regeringen till känna. Ett krav bör införas i relevant lagstiftning att endast de domare som är lämpliga och genomgått utbildning av ovan nämnt slag bör få handlägga mål som rör barn. Detta bör ges regeringen till känna.