mot · GS02MJ498 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Denna motion beskriver budgetförslag inom utgiftsområde 20, som omfattar politikområdet Miljöpolitik och delar av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. Växthuseffekten fortsätter vara den högst prioriterade miljöfrågan för . Satsningar föreslås därför på ytterligare forskning och på ekonomiska styrmedel. bör vara ett föregångsland som visar vägen mot ett samhälle som klarar att upprätthålla välfärd och trivsel utan att bidra till globala klimatförändringar. För att fortsätta de relativt kostnadseffektiva åtgärderna för klimatinvesteringar föreslår att stödet till dessa projekt höjs med . Dessa åtgärder bör inriktas mot att stimulera ett ökat användande av alternativa bränslen. anvisar extra i stöd till miljöforskning kring alternativa drivmedel. För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att regeringens anslag höjs med . vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att ett nytt anslag för kalkning av skogsmark införs. För detta anvisas . Vidare föreslår att arbetet med den biologiska mångfalden i skogen inriktas mot en träffsäker inventering och ökande inslag av naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar. I motion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. Arbetet med att utveckla kretsloppssamhället måste fortsätta. System för återanvändning, materialåtervinning, energiåtervinning och återföring av näring måste förbättras. Avfallsproblemet är ett av samhällets allra största miljöproblem. Hälsofarliga ämnen måste fasas ut. De medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar. Det statligt ägda bör användas aktivt för markbyten och reservatsbildningar. För att de mångfaldsbevarande åtgärderna skall bli effektiva är det nödvändigt med en träffsäker inventering och kunskaper om hur olika skogsskötselåtgärder påverkar de olika arterna. menar att det genom ett något långsammare genomförande, effektivisering av administrationen, en högre andel frivilliga avsättningar, går att undvika den kraftiga höjning av kostnaderna för biologisk mångfald som regeringen budgeterar med. Inom utgiftsområde 23 föreslår ökade medel till naturvårdsavtal. Utgiftsområdets ram för kan därför minskas med i förhållande till regeringens förslag. lämnar separata motioner inom områdena internationellt miljösamarbete och integrerad produktpolitik. 5.1Miljömålen kan inte uppfyllas med nuvarande politik12 5.2Miljömålen blir mer avlägsna12 6.1.2EU:s system för handel med utsläppsrätter16 6.1.6Ett hållbart europeiskt transportsystem19 6.2.1Havets upptag av koldioxid22 6.3Avskiljning och lagring av kol22 7.1Föryngra den svenska bilparken23 7.3Tvåtakt - i otakt med miljön24 7.4Ökade befogenheter för kommunerna25 9.2Sanering och återställning av förorenade områden28 9.9Förtydliga delmålen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö32 11.1Radioaktivt avfall från kärnteknisk verksamhet33 11.2Radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet33 13Levande hav, kust och skärgård36 14Levande sjöar och vattendrag36 14.1EU:s ramdirektiv för vatten37 14.1.1Medborgarnas delaktighet i åtgärdsprogrammen37 14.1.2Möjligheten att överklaga åtgärdsprogram37 14.1.3Rätt till ersättning för vattenmiljöåtgärder38 14.2Östersjölaxens uppgång i norrlandsälvarna38 16.4Avsättning av skogsmark till skydd för biologisk mångfald41 16.5Prioritera en träffsäker inventering42 18Ett rikt växt- och djurliv44 19.2.2Organiskt avfall från hushåll och industriell verksamhet50 19.3Behandling av brännbart avfall51 19.6Föreskrifter om varors sammansättning54 24Miljön på lokal nivå59 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att anpassa de olika former av statsbidrag som ges till kommunerna så att de samlat ger mest miljönytta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdaterade målformuleringar i miljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade insatser på klimatområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att EU för en aktiv och envis dialog med för att förankra det internationella arbetet mot växthuseffekten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som möjliggör låginblandning av etanol i bensin och rapsmetylester i dieselolja. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggandet av ITER.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör fördubbla stödet till energiforskning på europeisk nivå och i samarbete med andra aktörer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättandet av en energifond för att ge stöd till investeringar i förnybar och effektiv teknik i utvecklingsländerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka inom EU för att skattesystem och statliga subventioner verkar i riktning mot effektiv energianvändning och stopp för subventioner av fossila bränslen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder på EU-nivå för att nå ett hållbart transportsystem.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en begränsning av möjligheterna att tillgodoräkna sig utsläppsminskningar genom CDM. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som, enligt vad som anförs i motionen, ökar kommunernas befogenhet att ställa lokala miljökrav på utsläpp till luften.5 begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som, i enlighet med vad som anförs i motionen, undanröjer den skattemässiga diskrimineringen av miljövänliga bränslen.3 begär att regeringen lägger fram förslag om hur ekonomiska styrmedel kan användas i syfte att öka andelen miljömärkta arbetsmaskiner och motorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s gemensamma kemikaliepolitik, REACH. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett saneringsteknologiskt institut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning om förbud mot kvicksilver. begär att regeringen lägger fram förslag om förbud mot alla bromerade flamskyddsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre information om omhändertagande av överblivna läkemedel. begär att regeringen lägger fram förslag om förbud mot försäljning av däck som innehåller HA-olja. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om för bekämpningsmedel. begär att regeringen återkommer med förslag till tydligare delmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som, i enlighet med vad som anförs i motionen, reglerar omhändertagandet av radioaktivt avfall utifrån principen om producentansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett nationellt tvärvetenskapligt forskningsprogram om elektromagnetiska fälts påverkan på människan. begär att regeringen låter utreda frågan om hur områden som är viktiga för vattenförsörjningen skall kunna anges som riksintresse.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av regeringen ges uppdraget att göra bedömningar av materials lämplighet att användas i samband med transport av dricksvatten.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheten att ompröva vattendomar.6 beslutar om ändring i 5 kap. 4 § så att samrådstiden för åtgärdsprogram anges . begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i så att det blir möjligt för enskild att överklaga beslut om åtgärdsprogram eller andra myndighetsbeslut i vattenplaneringsprocessen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av som innebär att det i stadgas att ersättning till markägare skall kunna utgå i sådana fall där utebliven ersättning skulle framstå som klart stötande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar genom hänsynsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten inte skall betala ersättning för avsättningar på statens mark. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den statliga utredaren (dir. 2004:70) bör ges som tilläggsdirektiv att särskilt belysa möjligheterna att aktivt använda det statliga skogsinnehavet för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en träffsäker inventering av skogens biologiska mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av insamlingen av privatimporterade glasförpackningar så att glasåtervinningen kan fortsätta i nuvarande omfattning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 15 kap. 10 § så att kommunernas möjlighet att besluta om ensamrätt på transport av farligt avfall upphävs. begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder på nationell nivå för att bygga ut sorterande system som fångar upp näringsämnen och ger mindre mängd föroreningar. begär att regeringen återkommer till med en redogörelse för hur målen om minskad radonhalt i bostäder skall kunna nås.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljömålen skall vara föremål för fortgående forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett forskningsprogram som skall syfta till att göra till ett samhälle där huvuddelen av fordonen drivs med alternativa bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om olika miljöledningssystem vid beräkning av gröna nyckeltal.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsynsmyndigheterna bör acceptera de miljöredovisningar som krävs för certifiering enligt ISO14001 och EMAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla statliga myndigheter bör ges i uppdrag att tillämpa miljökrav vid all upphandling av entreprenadarbeten eller nyttjande av arbetsmaskiner.7 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag (1 000-tal kr) Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 34:12 Bidrag till m.m. 34:14 Stöd till klimatinvesteringar 1 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till NU. 2 Yrkande 9 hänvisat till UU. 3 Yrkandena 10 och 14 hänvisade till SkU. 4 Yrkande 11 hänvisat till TU. 5 Yrkande 13 hänvisat till KU. 6 Yrkandena 28, 29, 31 och 42 hänvisade till BoU. 7 Yrkandena 45 och 47 hänvisade till FiU. miljöpolitik grundar sig på "förvaltarskapsprincipen". Med denna princip menar vi att människan har ett ansvar att förvalta jordens resurser på ett ekologiskt riktigt sätt. Det gäller både miljö och naturvärden och förutsätter att vi förvaltar, inte förbrukar, de ändliga resurserna och naturvärdena. Detta förutsätter också att agerandet grundas på försiktighetsprincipen, vilket innebär att om misstanke om hot mot miljön finns, måste extra försiktighet tillämpas. Alla människor är beroende av miljön för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och näringsriktig kost. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan innefattar alla frågor som berör människor. Därför måste miljöhänsyn, i princip, inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Många frågor inom olika utgiftsområden har en direkt inverkan på miljön, som t.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk medan andra utgiftsområden har en mer indirekt påverkan. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål som ställer sig bakom. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det är uppenbart att den största utmaningen för att nå miljömålen är att minska utsläppen från trafik, uppvärmning och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. I det följande kommer vi att ge syn på miljöproblemen samt förslag till hur dessa skall åtgärdas. Ett betydande antal av förslag från föregående har ännu inte behandlats av och de återupprepas därför inte här. I utvärdering av miljömål för : Miljömålen - allas vårt ansvar, redovisas arbetet med att nå de 15 miljökvalitetsmål med 71 delmål som fastställt. De flesta av delmålen skall uppnås . Utvärderingen visar att det blir mycket svårt att nå fyra av miljökvalitetsmålen: Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning samt Levande skogar. För de övriga elva miljökvalitetsmålen är situationen ljusare, men det behövs ytterligare åtgärder. Utvärderingen visar att miljöpolitik ligger väl i linje med den prioritering som behöver göras för att miljömålen skall kunna uppnås. satsningar på miljöområdet riktar sig främst mot de miljömål där situationen är mest allvarlig. har budgetalternativ avsatt större poster till klimatinvesteringar än regeringen. politik på energiområdet har också haft en minskning av koldioxidutsläppen som prioritet nummer ett. I årets kristdemokratiska budgetmotion återfinns satsningar på sanering av miljögifter i naturen, stöd till klimatinvesteringar och miljöforskning. Kalkning av skogsmark är ett annat krav som fortsätter driva. Det kan konstateras att Socialdemokraternas förmåga på miljöpolitikens område inte är i klass med de deklarerade ambitionerna. När det gäller målet Begränsad klimatpåverkan tycks man redan från början gett upp, när staten lägger ner kärnkraftverk och att måste importera el från våra grannländer. Denna importerade el framställs i bl.a. tyska och danska kolkraftverk. Att regeringen dessutom planerar att bygga en ledning till för att importera el från ett nytt finländskt kärnkraftverk är inget annat än dubbelmoral. Den kritiska belastningen från försurande regn beräknas överskridas på av markarealen, jämfört med de som anges i delmål 1 i Bara naturlig försurning. När det gäller Giftfri miljöser fyra av de sex delmålen ut att misslyckas. Målsättningen att det skall finnas information om egenskaperna hos alla avsiktligt framställda eller utvunna kemiska ämnen förefaller avlägsen; här krävs inte minst ett kraftfullt svenskt agerande i samband med fastställandet av EU:s gemensamma kemikaliestrategi (REACH). Ingen övergödning är ett miljökvalitetsmål som skall uppnås , vilket kommer att bli mycket svårt. För att nå målet skulle omfattande satsningar på bland annat fånggrödor behöva göras. Det är beklagligt att stöd inte ges till odling av fånggrödor vid de stora mellansvenska sjöarna. Vattnet i , och rinner ut i och bidrar därmed till detta innanhavs övergödning med kväve. Även för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård är situationen pessimistisk. Bestånden av flera fiskarter i befinner sig utanför sina biologiskt säkra gränser och ett par bestånd riskerar att kollapsa. Det bedöms som osannolikt att uttaget av ungfisk kommer motsvara återväxten , såsom föreskrivs i delmål 5. Även om detta delmål skulle uppnås är det troligtvis för sent för exempelvis torskbeståndet. Levande skogar blir svårt att uppnå på grund av att de ekologiska processerna i skogen tar innan en förändring får effekt. Cirka 280 000 småhus i bedöms ha radonhalter över /m3. Enligt delmål 8 inom God bebyggd miljöskall inga hus ha radonhalter över /m3år 2010. Med nuvarande saneringstakt kommer det ta innan detta mål uppnås. Radon i bostäder är den största källan till joniserande strålning i samhället och står för av befolkningens totala stråldos. Den största delen av denna dos är koncentrerad till den minoritet av befolkningen som bor i hus med höga radonhalter. 5.1Miljömålen kan inte uppfyllas med nuvarande politik Av utvärdering framgår att elva av de femton miljömålen kan nås inom utsatt tid under förutsättning att ytterligare åtgärder genomförs. Däremot är det svårt att nå de fyra återstående även om ytterligare åtgärder vidtas. Av delmålen beräknas 25 kunna nås genom redan beslutade eller vidtagna åtgärder. Ytterligare 32 delmål kan nås genom ytterligare åtgärder och för 12 delmål är det väldigt svårt även med ytterligare åtgärder. 5.2Miljömålen blir mer avlägsna Vad som kanske är mer oroande är att uppfyllandet av miljömålen är mer avlägset än . I årliga uppföljning för Miljömålen - når vi dem? framgår att jämfört med har 1 delmål förbättrats ett steg medan 4 delmål försämrats ett steg. Särskilt allvarligt är att Levande skogar, där totalbetyget är röd gubbe, har försämrats på ett delmål (delmål 1). Andra förändringar är: luft: delmål 2 går från grön till gul. Myllrande våtmarker: delmål 3 har gått från gul till röd, men har delmål 1 gått från gul till grön. Ett rikt odlingslandskap: delmål 3 har gått från grön till gul. har många beslut fattats inom såväl privat som offentlig sektor utan att konsekvenserna för miljön beaktats tillräckligt. En förutsättning för att miljökvalitetsmålen ska nås är att de beslut som fattas på olika nivåer i samhället föregås av analyser av de konsekvenser dessa beslut kan få för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Utvärderingen av styrmedel visar att satsningar i paket med olika kombinationer av styrmedel som kompletterar varandra har varit särskilt effektiva. Till exempel har utsläppen av ämnen som påverkar ozonskiktet minskat med stöd av både ekonomiska, juridiska och informativa styrmedel. Även marknadens krav och innovationer har drivit på utvecklingen. Bättre samordning av och prövingssystem skulle bidra till att förbättra den fysiska planeringens roll som miljöverktyg. Regeringen bör se över möjligheterna att anpassa de olika former av statsbidrag som ges till kommunerna så att de samlat ger mest nytta i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen. Det är särskilt angeläget att beakta de problem som små kommuner kan ha. redovisade , efter ett regeringsuppdrag, ett förslag till ett 16:e miljömål: "Ett rikt växt- och djurliv". Miljömålet föreslås ha 6 delmål. Förslaget remissbehandlas /. stöder förslaget om att ha detta som ett miljömål. stöder också förslag till revideringar och utredningar av vissa av dagens delmål. föreslår förändringar av följande delmål: Grundvatten av god kvalitet föreslås få ett nytt delmål i syfte att täcka in grundvatten som förorenats av mänsklig påverkan. Delmålen om EG:s ramdirektiv för vatten föreslås utgå; ramdirektivet bör snarare ses som ett viktigt verktyg för att uppnå delmålen. Flera delmål föreslås omformuleras, bland annat skall timmedelvärdet av halterna av kvävedioxid vara max i ställer för . föreslår vidare utredningar om följande delmål: Revidera delmålet för marknära ozon, nya forskningsresultat visar att ozon har betydligt farligare effekter på hälsan än vad man trott. Skogsbrukets påverkan på försurningen. Kväveupplagring i skogsmark. Behovet av nytt delmål för vattenförsörjning. Vilka aspekter som bör lyftas i miljömålet God bebyggd miljö. Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Jorden har historiskt haft både varmare och kallare perioder och variationer har förekommit på grund av ökad solaktivitet, fler vulkanutbrott etc. De flesta forskare menar dock att den nuvarande tydliga förändringen inte enbart kan förklaras av s.k. naturliga orsaker. Uppvärmningen har studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den "förindustriella" perioden, och man anser att detta tillsammans med övriga växthusgaser är en stor del av förklaringen till växthuseffekten. Av växthusgaserna anses koldioxid vara den mest påverkande. Den beräknas bidra till ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. Utmärkande för växthusgaserna är att de har en förmåga att absorbera värmestrålning. Gaserna förhindrar inte ljuset och värmen att nå jordytan men fångar upp en del av den värmestrålning som sänds tillbaka från jorden ut i rymden. Således fungerar växthusgaserna ungefär som glasrutorna i ett växthus. Detta leder i sin tur till att medeltemperaturen på jorden ökar samt att klimatet blir svårare att förutsäga. Flertalet forskare förväntar sig att antalet naturkatastrofer som t.ex. översvämningar, kommer att öka då klimatzoner flyttas. Teorier finns också om att vattenströmmarna runt om i världen kan byta riktning. Vissa forskare menar att man redan sett tendenser till att flöde har avmattats. Skulle ändra riktning skulle resultatet kunna bli en dramatisk sänkning av medeltemperaturen i och klimatet kanske motsvara det i (som ligger på motsvarande breddgrad). Det finns anledning att befara att växthuseffekten delvis är irreversibel. Klimatförändringarna har lett till att den eviga tjälen, permafrosten, är så evig. På vissa myrmarker längst i norr är permafrosten helt upptöad . Detta kan innebära att utsläppet av växthusgaser ökar till följd av ett varmare klimat. Töande permafrost leder till ökat läckage av metan, som är en mycket aggressiv växthusgas - med risk för ännu varmare klimat. Om utvecklingen är likadan i andra subarktiska miljöer, utmed nordliga vidder och norra territorier, så handlar tillskottet av metangas om avsevärda mängder. Men är ändå troligen inte avgörande för vårt framtida klimat. Oavsett hur det förhåller sig med dessa teorier är hotet om klimatförändringar ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kan konstateras att en klimatförändring skett, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. har också risken för snabbare klimatförändringar uppmärksammats. Det globala klimatet är ett komplicerat system som vi inte förstår fullständigt. Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton.