ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02So448 · 2004-09-30 00:00:00 — LSS och psykiskt funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samband med den översyn avseende psykiatrin som regeringen nu påbörjat bör även tillämpningen av LSS för psykiskt funktionshindrade belysas. I uppföljning av psykiatrireformen "Välfärd och valfrihet?" konstaterar man att lagen om särskilt stöd (LSS) behöver stärkas för de psykiskt funktionshindrade. När LSS infördes bedömdes det att personkrets 3 i LSS skulle kunna omfatta personer med psykiska funktionshinder. Det har dock visat sig att det är få psykiskt funktionshindrade som har beslut enligt LSS. Det finns stora skillnader i tolkning och tillämpning mellan olika handläggare och mellan olika delar i landet. LSS är en viktig del i stödet till psykiskt funktionshindrade tillsammans med andra insatser vilka lyfter fram i motionen "Psykiatrisk hälso- och sjukvård". Vi menar att i samband med den översyn som regeringen påbörjat avseende psykiatrin så bör även tillämpningen av LSS för psykiskt funktionshindrade belysas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02So449 · 2004-09-30 00:00:00 — beslutar om ändring i 5 § tobakslagen (1993:581) så att lagen om rökförbud även omfattar lokaler där bemannade spel förekommer. Regeringen, och lade en proposition (prop. 2003/04:65) (som beslutades av ) om ändringar i tobakslagen som innebär att det införs rökförbud i restauranger och på andra serveringsställen. Syftet var bl.a. att serveringspersonal och annan personal på restauranger och serveringsställen inte ska behöva utsättas för rök. Detta mot bakgrund av den kunskap som finns om de skadeverkningar som passiv rökning innebär. I de statliga casinon som finns i bl.a. och är rökning tillåten vid spelborden. Vid spelborden finns alltid personal som därmed exponeras för tobaksrök på samma sätt som personal på restauranger och serveringsställen. menar därför att 5 § tobakslagen (1993:581) bör utvidgas så att lagen om rökförbud även omfattar lokaler där bemannade spel förekommer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02So450 · 2004-09-30 00:00:00 — Naturläkemedel och antroposofiska läkemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skyndsamt bereder frågan om en svensk förordning avseende antroposofiska läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU-samarbetet skall verka för att beslut om kosttillskott, naturläkemedel och motsvarande skall betraktas som nationella angelägenheter. Det finns flera skäl att aktualisera frågan om naturläkemedel och antroposofiska läkemedel. När det gäller de senare har Vidarkliniken dispens för de antroposofiska läkemedlen i avvaktan på nya EU-direktiv. Beslut om nytt EU-direktiv fattades och skall implementeras i svensk lag . ansåg vid behandling av frågan i EU att denna fråga är en nationell angelägenhet och röstade därmed emot förslaget. Enligt vissa bedömare omfattas inte de antroposofiska läkemedlen av EU-direktivet, varför det kvarstår en osäkerhet om vad som kommer att gälla. Det är otvetydigt så att många naturläkemedel och antroposofiska läkemedel har hög grad av patientnytta och få biverkningar. Vi menar att det är angeläget att reglerna för dessa läkemedel klargörs, framför allt vad gäller de antroposofiska läkemedlen. Vi anser därför att regeringen skyndsamt ska bereda frågan om en svensk förordning som omfattar de antroposofiska läkemedlen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser vidare att frågor om naturläkemedel och kosttillskott och liknande frågor inte ska regleras på EU-nivå. Det är en nationell angelägenhet som när den tas upp på EU-nivå tenderar att endast bli en näringspolitisk fråga. Vi menar därför att inom ramen för EU-samarbetet ska verka för att beslut om kosttillskott, naturläkemedel och motsvarande ska betraktas som nationella angelägenheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02So459 · 2004-09-30 00:00:00 — Försäljning av alkohol i lanthandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljning av alkohol i lanthandel. För boende i glesbygdskommuner utgör lanthandeln en mycket viktig och nödvändig förutsättning för människors möjlighet att bo kvar i byarna. Stormarknadernas etableringar är ett allvarligt hot i småbutikernas kamp om de lokala kundunderlaget. De kan erbjuda lägre priser och bredare sortiment. En möjlighet att stödja lanthandeln kan vara att ge dessa åtminstone en konkurrensfördel. Lanthandel, som är ombud för Systembolaget och som kan erbjuda ett särskilt utrymme för detta, borde få tillstånd att hålla ett sortiment för direktförsäljning. Olika kommuner i glesbygden har arbetat hårt för att utöka servicen på landsbygden genom att förstärka servicen för lanthandlarna. I genomfördes bland annat 1997-1999 ett försöksprojekt med strategisk serviceförsörjningsplanering i samarbete mellan kommuner och . Projektet service i lokal regi 2000-2001 tillsammans med Småkom, och olika kommuner tillsammans med föreningarna i bygderna och lanthandlarna försökte hitta kompletterande statlig service för att förstärka lanthandlarna. I detta projekt fördes det en dialog med servicegivarna, bland annat med Systembolaget, om möjligheten för lanthandeln att ha ett litet sortiment med Systembolagets varor. Ett försök med försäljning av produkter i lanthandel skulle vara en viktig fördel för lanthandlarna som har det svårt med allt större konkurrens från lågprisbutikerna. Ett sådant försök skulle också kunna stärka Systembolagets ställning med tanke på den ökande försäljningen av importerad alkohol från lågprisländer.
mot · GS02So476 · 2004-09-28 00:00:00 — Rättvisa villkor i vården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för lika rätt till god hälsa och rättvisa villkor i vården mellan kvinnor och män. Lika rätt till god hälsa hör till välfärdssamhällets mest oomtvistade mål. Det är känt att kvinnors sjukdomar osynliggörs i olika vårdsammanhang allt ifrån utbildning till själva vårdsituationen. Statistik över kvinnors och mäns behandling visar stora skillnader när det handlar om kostnader, behandling och omhändertagande. Kunskap om kvinnors symptom saknas eftersom forskning utgår ifrån mannen som norm. Kvinnor får vänta på operation, kvinnors hjärtinfarkter missas, kvinnor drabbas hårdare av biverkningar eftersom läkemedel oftast är framforskade på män och kvinnor får billigare och mer omoderna läkemedel. En granskning av samtal till SOS alarm visar att kvinnor får vänta på ambulans än män. slår i rapporten fast att vården är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar och därmed fungerar sämre för kvinnor. Bevisligen har mycket lite hänt på detta område. Att män särbehandlas utifrån de manliga normer och värderingar som finns i samhället och som leder till sämre vård för kvinnor är något vi ej får eller kan acceptera. Alla oavsett kön har lika rätt till vård, stöd och hjälp i samband med sjukdom och livskris. Mannen får inte vara norm för forskning, information och lagstiftning. Behovet av utbildning och forskning för att ge vård på lika villkor för kvinnor och män är stort, liksom behovet av statistik för att synliggöra problemet. Åtgärder för att komma tillrätta med detta missförhållande måste vidtas omgående.
mot · GS02So477 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trygghet i vardagslivet och om att pröva nya lösningar för att klara äldreomsorgen nu och . Alla som inte klarar sig själva har rätt att få hjälp i hemmet och alla som inte kan bo kvar hemma ska fåäldrebostad. Finns dessa rättigheter i praktiken? har i en rapport pekat på en oroväckande snabb minskning av platser i äldreboendet. Rapporten innehåller stor oro för hur samhället ska klara omsorgen om äldre framöver och pekar också på huruvida äldres rätt till vård och omsorg fungerar i praktiken. I många kommuner läggs särskilda boendeformer för äldre ned och den logiska konsekvensen blir att trycket på hjälp från och från anhöriga (läs döttrar) ökar snabbt. Kommunernas resurser för detta finns på de flesta håll inte. Det saknas både pengar och personal för att klara det växande behovet. Många anhöriga kan vittna om att det redan nu sker neddragningar i för hjälp med städning, duschning och matlagning. Kommunerna drar också ner på den sociala samvaron. Dagcenter avvecklas på många håll. Man kan lätt konstatera att gamla hörnpelare, städning, matlagning och inköp, är självklara delar av kommunernas äldreomsorg. För att möta de snabbt växande behoven av hushållstjänster måste nya alternativ prövas. En lösning kan vara den modell som prövade i där alla fick rätt hushållstjänster till subventionerat pris. Det underlättade för alla parter. De flesta gamla hade råd att köpa tjänsterna, situationen för anhöriga underlättades, minskning av den kommunala administrationen och de allra mest behövande kunde prioriteras av kommunens hemtjänst. Försöket visar att rabatterade hushållstjänster, där kommunerna och den enskilde delar på kostnaden, är en effektiv åtgärd som också kan spara pengar för samhället. Förslaget öppnar också för alternativ där kooperativa och andra företag med hushållstjänster utvecklas. Det kan vara bostadsföretag som redan har en förvaltningsverksamhet i bostadsområden. Det kan också vara småföretagare som etablerar sig lokalt eller lokala kooperativ som bildas för att tillgodose behovet av hemnära tjänster. föreslog LO-ekonom i en statlig utredning att alla ålderspensionärer skulle erbjudas ett konto hos där man kan köpa subventionerad hemtjänst finansierat genom en obligatorisk hemtjänstförsäkring på en procent av pensionsinkomsterna samt genom ett slopande av arbetsgivaravgifterna på hemtjänst. Förslagen ovan visar att en förändring är möjlig. Politiken måste inriktas på att hitta praktiska lösningar på människors vardagsproblem och utveckla nya lösningar för äldreomsorgen nu och framöver.
mot · GS02So480 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvenser av det växande problemet med elöverkänslighet. Det finns en växande grupp i det svenska samhället som lider av elöverkänslighet. 1999-2000 rapporterade ca 200 000 människor att de såg ett samband mellan sin ohälsa och elektromagnetisk strålning. visade i sin miljöhälsorapport för att av befolkningen eller 280 000 personer då såg ett samband mellan sin ohälsa och elektromagnetiska fält. tyder inofficiella siffror på att det handlar om så många som en halv miljon människor som upplever dessa problem. Besvären har olika karaktär. Alltifrån mindre hudbesvär vid långvarigt bildskärmsarbete till mycket stora besvär av att leva och bo i en miljö där elektricitet är ett ständigt närvarande och olidligt inslag i miljön. De människor som i det korta perspektivet har det svårast är de som tvingas och har tvingats att lämna sina hem för att söka upp en miljö som är någorlunda fri från elektriska fält. Det är tyvärr inte ovanligt att dessa människor är hänvisade till ett boende i husvagn för att bli så lite exponerade som möjligt. Endast i lyckosamma fall kan man hitta en bostad långt ut på landet som i viss mening är sanerad eller där man utsätts för lite exponering. En stor grupp av dessa människor känner sig illa bemötta och misstrodda av samhället. I en värld där den tekniska utvecklingen går fortare och fortare är det viktigt att vi är noga med att se till så att tekniken och människorna som skall använda den inte hamnar på kollisionskurs med varandra. Vi måste som vi via forskning minimerar negativa konsekvenser av ny teknik också se till så att de människor som upplever besvär av olika art kan få ett bra samhälleligt stöd för att kunna leva ett så normalt liv som möjligt.
mot · GS02So481 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett förskrivarregister avseende utskrivning av receptbelagda läkemedel bör upprättas. Kostnaderna för läkemedel bedöms öka kraftigt i takt med att landvinningar inom medicinsk forskning leder till alltmer individuellt anpassade och sofistikerade läkemedel. Till detta kommer en närmast explosionsartad utveckling av förebyggande läkemedel, som läkemedelsföretagen med ganska aggressiv marknadsföring säljer i allt större volymer. Många av de nya läkemedlen är värdefulla och leder till tillfrisknande och ökad livskvalitet hos patienterna, men det finns också exempel på att läkemedel ges utan tillräcklig urskiljning. I vissa fall som när det gäller överförskrivning av olika typer av psykofarmaka kan detta vara direkt skadligt. I andra handlar det om ökade kostnader för det allmänna, utan att det egentligen är till verklig nytta för patienterna. Det senare är illa nog i en situation, där god hushållning är ett villkor för att vården ska räcka till alla. Det kan skilja sig markant mellan olika läkares eller vårdcentralers eller andra verksamhetsenheters användning av läkemedel. Vissa läkare förefaller ha mycket lätt att skriva ut läkemedel, medan andra noga prövar läkemedelsbehovet i varje enskilt fall. Eftersom landstingen genom läkemedelsförmånen betalar merparten av kostnaderna för de receptförskrivna läkemedlen är det rimligt att de och deras läkemedelskommittéer också har möjlighet att följa upp kostnaderna för dessa och bl a utveckla kompetensutvecklingsinsatser utifrån behoven i det enskilda . Men goda möjligheter att följa upp läkemedelsförskrivningen är framförallt värdefulla instrument för kvalitetsuppföljning både för den enskilde läkaren och för respektive verksamhetsenhet inom sjukvården. En metod som möjliggör uppföljning av enskilda läkares medicinförskrivning skulle också vara en viktig åtgärd för att förebygga direkt skadlig läkemedelsförskrivning från enskilda läkares sida. Receptregisterlagen medger inte mer än tre månaders uppföljning och då på verksamhetschefs initiativ. Därtill kommer den särskilda uppföljning av utskrivningen av narkotiska preparat, som enbart har möjlighet att göra. Utskrivning av receptbelagda läkemedel är en form av myndighetsutövning, som det ankommer på samhället att följa upp. Jag tycker därför att det finns goda skäl att införa en registrering av läkares förskrivning av läkemedel och föreslår att tar initiativ till att ett förskrivarregister införs. Detta register ska ange vilken läkare eller annan medicinskt ansvarig som ordinerat medicin, som sålts till och för människa på svenskt apotek. Registret förutsätts inte ange till vilken patient som medicinen ordinerats. Införande av ett förskrivarregister förutsätter förändringar av receptregisterlagen.
mot · GS02So482 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Allmänna arvsfondens bidragsgivning även skall kunna omfatta projekt som bedrivs av organisationer som arbetar med att stärka och förbättra livssituationen för utsatta människor. I Allmänna arvsfondens bidragsgivning är följande två målgrupper prioriterade: dels verksamhet till stöd för funktionshindrade (handikapporganisationerna), dels verksamhet för barn och ungdomar. Därutöver kan regeringen besluta om riktade bidrag till verksamhet inom samhällsområden som regeringen anser särskilt angelägna. I och med begränsningen att medlen endast får användas för projekt för dessa målgrupper utestängs andra organisationer som bedriver för samhället angelägen verksamhet från möjligheterna att få stöd ur arvsfondens medel. Det kan vara organisationer som arbetar med åldersblandad verksamhet eller som når grupper inom område, där många av deltagarna har "sociala funktionshinder". De ekonomiska och sociala skillnaderna, som växt , har skapat en grupp människor som tvingas leva under ekonomiskt svåra förhållanden. De är ofta beroende av både ekonomiskt och annat stöd från kommunernas socialtjänst. har beslutat att ha som mål att halvera antalet hushåll som är beroende av försörjningsstöd. Ett stöd till verksamhet som bedrivs av organisationer och folkrörelser på det sociala området skulle kunna bidra till att människor stärks och bättre kan ta tillvara sina sociala rättigheter och därmed minska beroendet av ekonomiskt bistånd och annat stöd genom .
mot · GS02So484 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att införa statlig socionomlegitimation i syfte att kvalitetssäkra det psykosociala arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt motverka de skillnader i krav på vårdkvalitet och säkerhet som råder mellan sjukvårdens patienter och klienter. Klientsäkerhet och jämlikhetsaspekter är de viktigaste argumenten för införande av legitimation. Det finns dock ytterligare skäl. Socionomyrket är av tradition ett kvinnoyrke med allt vad det innebär av låg lön och låg status. Psykosocialt arbete handlar om enskilda människors hela existens och borde därför få en stärkt ställning och locka till ytterligare forskning och metodutveckling. En statlig reglering skulle medföra en statushöjning för hela socionomkollektivet och arbetsfältet. Att statligt reglera socionomernas kompetens vore ett stort steg på vägen i likställandet av sjukvårdens patienter och klienter. Kvalitetssäkring av varor och tjänster är något vi läser om . Hälso- och sjukvården är en av de viktigaste frågorna inom det området. Tillgänglighet, kvalitet och prioriteringar diskuteras och patientsäkerheten står med nödvändighet i fokus. Av någon anledning har och dess klienter inte samma betydelse i debatten. Inom finns det givetvis lagstiftning och politiska mål uppsatta men uppföljningen av dessa och debatten kring klienternas behov, säkerhet och integritet är oftast lågmäld. Enskilda kommuners bedömningar och ekonomiska resurser går inte sällan före individperspektivet. Mål och ambitionsnivåer borde formuleras utifrån ett klientperspektiv på samma sätt som det är så självklart att göra kring resultat, kvalitet, säkerhet och tillgänglighet inom sjukvården. Med patientsäkerhet som centralt begrepp är det självklart att den sjukvårdande personalens kompetens garanteras genom statlig reglering (legitimation). Att på motsvarande sätt garantera klienters säkerhet genom att reglera socionomyrket borde vara lika självklart. Från kvalitets- och säkerhetssynpunkt är den statliga regleringen en bas och en måttstock. Behovet av att öka klientsäkerheten har otvivelaktigt stärkts i takt med att samhället och människors villkor förändrats. Viktiga uppgifter för läggs numera ut på entreprenad och socionomer "öppnar eget" inom samma verksamhetsområden som psykologer. Om krav ställdes på att dessa befattningshavare måste ha statligt reglerad kompetens skulle klienttryggheten otvivelaktigt öka. Det är inte tillräckligt att hänvisa till de enskilda kommunernas ansvar. Utvecklingen har tyvärr visat att detta inte har garanterat klienter tillräckligt skydd. Klientsäkerheten måste alltså likställas med de krav vi ställer på patientsäkerhet.
mot · GS02So485 · 2004-09-28 00:00:00 — Åtgärder vid misstänkt kvinnomisshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i sjukvården vid misstänkt kvinnomisshandel. Debatten om våld och hot mot kvinnor har varit het. kan vi läsa om hur kvinnor utsätts för olika former av förtryck och våld. Det handlar om alla sorters våld mot kvinnor. Det är viktigt att se vilka resurser kvinnor är. fortsatta tillväxt beror mycket på att ohälsotalen minskar. Det finns självklart kopplingar mellan kvinnomisshandel och fysiska besvär. Det kan vara värk, magbesvär och yrsel, för att inte tala om de psykiska besvär som kvinnor utsatta får våld och hot upplever. Vi hoppas att regeringen ser problemet med kvinnovåld som en allvarlig faktor när det gäller arbetet med att få ned sjukskrivningarna. Ska vi få ner sjukskrivningarna så måste regeringen se att det finns mycket kvar att göra med kvinnor som utsätts för våld i närstående relationer. Vi eftersträvar att läkare vid misstanke om våld mot den behandlade kvinnan inte bara sjukskriver och medicinerar utan även ser till olika möjligheter för kvinnan att få hjälp i sin situation.
mot · GS02So487 · 2004-09-30 00:00:00 — Samverkan skolmedicin - komplementärmedicin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna för samverkan mellan den komplementära medicinen och skolmedicinen. I vårt samhälle finns det ett stort intresse inom befolkningen att bibehålla en god hälsa, att förebygga ohälsa och kunskapen ökar ständigt. Utvecklingen har gått mot att allt fler använder sig av alternativa metoder och medel för att minimera biverkningar. Egenvården och ansvaret för den egna hälsan ökar. Det krävs mer av helhetssyn och starkare sammanhang av kropp och själ inom hälso- och sjukvården. Inom skolmedicinen anammas alternativa behandlingsmetoder och dåär det av stor vikt att det ställs samma krav på metodkompetens som det görs på alternativmedicinska yrkesutövare. En akupunktör i traditionell kinesisk medicin med utbildning kan inte jämföras med en i hälso- och sjukvården verksam med 2-3 veckors akupunkturutbildning. Det är inte heller möjligt för en komplementär- och alternativmedicinare att bedriva vård utan att ha en basmedicinsk utbildning. Vi måste kräva god kompetens på båda sidor. Det har hänt positiva saker globalt på området när det gäller integrering av komplementär- och alternativ medicin med skolmedicin. Jämfört med utvecklingen i t ex och går förändringsarbetet i långsamt. På ett antal universitet/högskolor pågår utbildning som ger en orientering om olika alternativa och komplementära metoder, men det gäller att välja yrkesutövare med rätt kompetens i den metod som skall användas vid patientbehandling. Vissa landsting försöker sig på integrering men vet inte hur de får tag på yrkesutövare med rätt kompetens utan ofta sker ett godtyckligt urval utan krav på kvalitet. Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (Lysen) begränsar möjligheten till en helhetssyn runt patienten. Regeringen har tillsatt en utredning om registrering av utövare av komplementär och alternativ medicin. Arbetet med detta pågår. Detta är mycket positivt. För den som föredrar alternativa behandlingsmetoder är det av stor vikt att behandlarna uppfyller kvalitetskrav. De som skall ingå i ett framtida register måste ha en god utbildning i basmedicin. Nuvarande lagstiftning gör det omöjligt för hälso- och sjukvårdspersonal att registrera sig i ett kommande register även om man har kvalificerad utbildning i alternativ medicin. WHO beskriver i sin strategi för 2002-2005 att varje medlemsland ska verka för en ökad integrering mellan skolmedicin och komplementär- och alternativmedicin. För att samverkan mellan skolmedicin och komplementär- och alternativmedicin skall kunna fördjupas enligt WHO:s globala plan är det angeläget att HSL och Lysen anpassas efter de nya förutsättningarna.