mot · GS02T461 · 2004-10-05 00:00:00 — Den momssänkning som genomförts på inrikes persontransporter har frigjort betydande resurser för den kollektiva busstrafiken, men dessa tillfaller huvudsakligen länstrafikbolagen. Syftet att kompensera bussbolagen dieselskattehöjningar har gått om intet. För att komma till rätta med situationen på kollektivtrafikmarknaden behöver det utredningsarbete som gjorts av tas som utgångspunkt för en omfattande reformering av trafikhuvudmannaskapet. 5.8Infrastrukturinvesteringar - kringfartsleder m.m. Köerna och trängseln i våra största städers vägtrafik utgör ett stort miljö- och hälsoproblem. Bristen på snabbt framkomliga transportvägar i form av ringleder och förbifarter skapar trängselproblem framförallt i . Den parlamentariska kommittén Stockholmsberedningen presenterade 2002 (SOU 2002:11) ett samlat åtgärdspaket med förslag på investeringar i infrastruktur för . Beredningens förslag för inkluderade bland annat Norrortsleden, , E 4 Förbifart och E 20 Österleden. anser att det är av största betydelse att skapa förutsättningar för ett genomförande av Stockholmsberedningens förslag till insatser. Därigenom uppnås ökad samordning mellan de olika trafikslagen, ökad effektivitet i det befintliga transportsystemet, en tillräcklig vägkapacitet mellan norra och södra och minskade negativa effekter av biltrafiken. Kraftfulla satsningar på infrastruktur och kollektivtrafiken är nödvändiga. I syfte att förbättra stadsmiljön samt finansiera ny infrastruktur och utvecklad kollektivtrafik bör kommuner och regioner dessutom ha rätt att själva besluta om införandet av trängselavgifter för biltrafiken. Detta ska dock ske i samband med genomförandet av större infrastrukturprojekt som förbättrar storstadstrafiken som helhet. En förutsättning för trängselavgifter är att de medel som inkommer ska stanna i regionen liksom att kostnaderna för systemets införande bärs av kommunen eller regionen. En viktig orsak till utsläppsnivåernas storlek är åldern på fordonet. Hälften av bilparken i är äldre än . Som jämförelse kan nämnas att en tredjedel av bilarna i är så gamla och i är bara en tiondel av alla bilar och äldre. har näst äldsta bilpark och trots nybilsförsäljningens uppgång kommer det att dröja , oavsett lagstiftning om producentansvar, innan de gamla, mer miljöstörande bilarna försvinner från vägarna. vill på grund av den höga åldern på svensk fordonspark föreslå en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell. Enligt den utredning som gjordes om skrotningspremien (SOU 1997:126) torde en kraftig höjning, även , innebära att många gamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt. har en bilskrotningsfond för finansieringen av skrotning. Pengarna i fonden härrör från den skrotningsavgift som tas ut som engångsbelopp i samband med uppbörden av försäljningsskatt. förslag är att av höja skrotningspremien till för bilar som släppts ut på marknaden . För att inte hämma försäljningen av nya bilar bör inte den höjda premien återverka på den skrotningsavgift som tas ut vid nybilsförsäljningen. Eftersom förslaget begränsar perioden med höjd premie, och minskar kostnaderna kopplade till kommunala bilskrotningskampanjer, bör detta vara möjligt att finansiera genom Bilskrotningsfonden. Kunskap avgränsas inte till företags och tillverkares storlek. Sådan finns också ofta bland mindre företag, vilka specialiserat sig på olika områden. Ett exempel är chipstrimning där företag som arbetar med begagnade bilar vid praktiska prov kunnat påvisa både lägre bränsleförbrukning, lägre utsläppsnivåer samt högre effektuttag. I Avgasutredning (SOU 2000:12) föreslogs att chipstrimning skulle förbjudas med argumentet att det är dåligt för miljön. uttalade sig emot ett sådant förbud och regeringen har inte heller kommit med något förslag i den riktningen. anser att möjligheter ska finnas till certifiering för företag som sysslar med chipstrimning om dessa kan verifiera sina resultat och tar sitt ansvar gentemot kunder och myndigheter. Den enskilde bilföraren kan göra väldigt mycket själv för att minska koldioxidutsläppen. Det är förvånansvärt att inte regeringen och myndigheter ägnar större kraft åt att informera om möjligheten att både spara miljö och pengar. Det kan exempelvis handla om att undervisning om sparsam körning görs till ett obligatoriskt moment i körkortsutbildningen. Det är också viktigt att förare har kunskap om de enkla tekniska förhållanden och åtgärder som har stor betydelse för bränsleförbrukningen, såsom rätt lufttryck i däcken och användning av motorvärmare. anser att regeringen bör öka informationsinsatserna för att stimulera till miljövänligare bilkörning. 7Framtidens bränslealternativ - en öppen attityd behövs Alla framtidens bränslealternativ bär pååtskilliga praktiska och ekonomiska frågetecken gällande produktion och distribution. Därför behöver en mångfald alternativ till fossilbränslen ges förutsättningar att utvecklas. Det innebär att det krävs en förändring i den nuvarande klimatpolitik, vilken riskerar att låsa fast i tekniker som är kostsamma, praktiskt begränsade och sannolikt snart föråldrade. Det gäller bland annat kravet att alla svenska bensinstationer ska tillhandahålla minst ett förnybart bränsle . Ett sådant krav på ett mycket snabbt utbyggt distributionssystem, trots ett otillräckligt antal fordon och en dålig tillgång på bränsle, kommer att ensidigt gynna ett visst drivmedel (etanol) och kommer att i det längre perspektivet snarare motverka än gynna införandet av alternativa drivmedel. Vätgas pekas ofta ut som det dominerande framtidsbränslet för personfordon. Det finns ännu inte något heltäckande svar på hur man på ett hållbart miljömässigt och ekonomiskt sätt skall kunna producera den mängd vätgas som då skulle behövas. Ett stort problem är lagring och transport av väte. Vätgas i flytande form har en ytterst låg temperatur, nära absoluta nollpunkten. Gasformigt väte måste förvaras under högt tryck, vilket innebär risker för olyckor. Det största problemet är hur vätgasen skall produceras. Vätgas är att betrakta som en energibärare snarare än en energikälla. Forskning pågår kring vätgasproduktion med vätealstrande bakterier och med så kallad artificiell fotosyntes, där vätgas bildas. produceras den mesta vätgasen ur vatten med hjälp av elektrisk energi. Om denna metod skall ha betydelse för ett vätgasbaserat transportsystem måste elproduktionen öka kraftigt. Eftersom denna elproduktion ur klimatsynpunkt inte kan tillåtas baseras på fossila bränslen kommer stora krav att ställas på vårt energisystem. Uppbyggnaden av en infrastruktur för metangasdrivna bilar kan vara en bra grund för en övergång till en ökad användning av vätgasdrivna bilar. Metangas som framställs genom rötning av organiskt material (biogas) och bör betraktas som koldioxidneutralt. På kortare sikt är naturgas (som också utgörs av metan) att föredra på grund av den högre verkningsgrad som kan erhållas. Särskilt lämpliga för biogas är till exempel sopbilar och bussar som kör fasta rutter lokalt, vilket underlättar tankning.De ekonomiska incitamenten bör ses över i syfte att göra biogasen ekonomiskt konkurrenskraftig med naturgasen. De globala reserverna av naturgas är stora och kan förhoppningsvis räcka tills ett hållbart vätgasbaserat transportsystem kan introduceras. Detta kan anses tala för att en storskalig global utbyggnad av en infrastruktur för metangasdrivna fordon bör inledas. Antalet gasdrivna fordon ökar snabbt i ett globalt perspektiv. anser att alkohol skall vara skattebefriad då den används som fordonsbränsle. Alkohol är ett klimatneutralt bränsle som bidrar till att uppfylla klimatmålet. Bedömningarna av den globala produktionskapaciteten för etanol varierar. Enligt en uppskattning kan etanol, främst framställd från sockerrör, ersätta av all bensin och av all diesel som används i världen . En långsiktig bedömning är att etanol kan utgöra bränslet för cirka en tredjedel av vägtransporterna år 2050-2100. På kort sikt framstår låginblandning av alkohol i bränslet till redan existerande fordon som den enklaste metoden att uppnå EU:s målsättning om förnybara bränslen 2010. Ett snabbt och enkelt sätt att öka andelen biobränslen är att öka andelen låg-inblanding i vanlig bensin. Med hänvisning till EU:s mineraloljedirektivär den maximalt tillåtna mängden etanol som får blandas in i bensinen satt till . Tekniskt sett finns det dock inga hinder att öka andelen låginblandad etanol. I och med EU:s direktiv om förnybara drivmedel (2003/30/EG) har mineraloljedirektivets begränsningar satts ur spel. Därför föreslår i riksdagsmotionen Allmän miljö och naturvård att regeringen ska lägga fram förslag på lagstiftning som möjliggör låginblandning av etanol i bensin och rapsmetylester i dieselolja. Etanol produceras i första hand i utvecklingsländerna i söder och efterfrågan på bränsle är störst i de industrialiserade länderna i norr. Det är därför angeläget att handeln med etanol underlättas. har många i-länder, däribland EU, införseltullar på biodrivmedel, vilket knappast underlättar en övergång till sådana drivmedel. EU bör genast avskaffa alla importtullar på biodrivmedel och ta upp frågan i förhandlingarna inom (). anser att den ska vara pådrivande inom EU för en sådan förändring. 7.4Renare och syntetisk diesel Flexibilitet och effektivitet talar för att successivt miljövänligare versioner av diesel och dieselmotorer kan vara en länk från fossila till förnyelsebara bränslen. Ett intressant bränsle är syntetisk diesel, som kan tillverkas ur biomassa, naturgas, industriella restgaser eller avfall. En fördel med syntetisk diesel är att dagens dieselmotorer, som är tillverkade för konventionell diesel, även kan drivas på syntetisk diesel. Därför skulle marknaden för syntetisk diesel snabbt kunna växa. Också för traditionell diesel kan en ökad marknadsandel vara angeläget ur klimatsynpunkt. I har andelen dieselbilar inom nyregistreringen ökat från , medan andelen i ökat från 0,9 till blygsamma . Dieselmotorn har högre verkningsgrad än bensindrivna motorer. Därför ger dieselbilar mindre utsläpp av koldioxid än bensindrivna bilar. Dieselmotorer ger också mindre utsläpp av kolmonoxid och flyktiga kolväten. En nackdel är utsläppen av partiklar och kväveoxider som uppstår i dieselmotorn. har teknikutvecklingen medfört att utsläppen av partiklar och kväveoxider kunnat minskas dramatiskt. Moderna insprutningssystem medger en nästan homogen blandning av luft och bränsle, vilket medverkar till en hög förbränning och reducerar utsläppen av oförbrända kolväten och partiklar. Det pågår en intressant teknikutveckling av partikelfilter som är så effektiva att den mängd partiklar som släpps ut ligger på gränsen till mätbarhet. har partikelutsläppen från nya personbilars dieselmotorer minskat med och kväveoxidutsläppen har minskat . För tunga vägtransporter är det särskilt viktigt att vidareutveckla dieseln, eftersom de alternativ som är tillgängliga nu och i den nära framtiden är färre än för personbilarna. Svenska tunga vägtransporter drivs huvudsakligen av diesel miljöklass 1 som är renare än den diesel som blir standard inom EU 2005. Miljön skulle vinna på om hela använde diesel miljöklass 1 såsom de svenska åkarna gör. anser att regeringen bör verka för att miljökrav motsvarande den svenska miljöklass 1-dieseln blir standard inom hela EU. Dimetyleter (DME) är ett gasformigt bränsle som är en vätska vid lågt tryck. DME kan tillverkas av naturgas eller genom förgasning av biomassa. En fördel är att DME ger mycket låga utsläpp av hälsoskadliga ämnen, vilket gör bränslet intressant för stadstrafik på kortare sikt. Emellertid krävs en specialanpassad dieselmotor och DME kan inte blandas med bensin eller konventionell diesel. Kemiskt modifierad rapsolja kan distribueras och tankas med dagens teknik. Den kan blandas i små mängder med dieselolja och kan användas oblandad i modifierade dieselmotorer. Men odling av raps kräver stora arealer åker och jämförelsevis stora mängder bekämpningsmedel. Elbilar har den fördelen att inga avgaser släpps ut överhuvudtaget och att fordonet inte ger ifrån sig buller. En utbredning av elbilar kommer ställa ökade krav på ren elproduktion. Ett problem är batterierna, som är tunga och otympliga, varför ytterligare forskning och utveckling behövs. Ett viktigt utvecklingssteg kommer sannolikt utnyttjandet av hybridbilar att vara, där förnyelsebara och fossila bränslen kombineras. I hybridbilar kan eldriftstekniken utnyttjas utan att batteriet måste laddas om. Elmotorns batterier laddas av bensinmotorn som i sin tur hjälper till att driva bilen vid acceleration och låga hastigheter. Motorgången blir jämnare, vilket minskar bensinåtgången med . Skånberg (kd) von der Esch (kd) Anläggningar inom en viss bransch tilldelas utsläppsrätter i proportion till sin produktionsvolym. Riktmärket baseras på de genomsnittliga utsläppen per producerad enhet inom branschen.