mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Både för den enskildes välbefinnande och för samhällsekonomins utveckling är det av högsta vikt att äldre arbetskraft erbjuds bättre villkor så att de som så vill kan stanna kvar i arbete. inriktar därför sin ekonomiska politik på att skapa förutsättningar för att så ska ske. Om det lönar sig både för den enskilde och för arbetsgivaren att förlänga arbetslivet, längre än , kommer det också att löna sig för samhället i stort. De åtgärder som vill till kan t.ex. vara möjligheter för arbetstagare och arbetsgivare att gemensamt komma överens om en högre pensionsålder. Istället för att som tvingas gå skall exempelvis en läkare, sjuksköterska eller domare kunna få förlänga sin tjänstgöring ända till . Men det kan också handla om att minska eller helt ta bort de sociala avgifterna för bägge parter från det att den anställde fyllt . Bakgrunden till förslag är att vi tror att många människor vill förlänga arbetslivet därför att de finner arbetet roligt och meningsfullt. Många gläds ocksååt det kamratskap som finns på de flesta arbetsplatser. är det uppenbart att många arbetsgivare skulle vara tacksamma att få behålla kunnig och erfaren arbetskraft . I kalkylen ingår självklart också att detta skulle gynna samhällsekonomin högst väsentligt i då allt färre i praktiken skall försörja allt fler. För är det viktigt att frihet och trygghet präglar den svenska arbetsmarknaden. Äldre personer ska kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen unika situation. Vill man trappa ner sin arbetstid innan pension ska man kunna göra det. Om man vill forsätta arbeta även efter ordinarie pensionsålder ska man kunna göra det. Att människors inflytande över sin egen vardag ökar är ett värde i sig. Den faktiska pensionsåldern är nu under . som många äldre vill arbeta mer är det många som vill trappa ned. har redan tidigare föreslagit elva konkreta åtgärder för att underlätta för de äldre att vilja, orka och kunna arbeta så länge som de önskar och på de villkor som passar dem. Diskrimineringslagstiftningen utökas till att också omfatta förbud mot diskriminering av äldre. Lagstadgad rätt att gå ned i arbetstid . Rätt och möjlighet att stanna kvar i arbetslivet längre. Eget företagande bör uppmuntras genom att en F-skattsedel kan erhållas utan annan restriktion än näringsförbud. Den som bara har en uppdragsgivare ska kunna få F-skattsedel. Ett mer hälsofrämjande arbetsliv. Informationskampanj om äldre i arbetslivet. för god seniorpolitik. Kontinuerlig kompetensutveckling via ett individuellt kompetenssparande. Nej till den förlängda sjuklöneperioden. Inför en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. Ingrip mot avtalspensionssystem som gör det betydligt dyrare för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft. är det att gå vidare med en inriktning som ytterligare underlättar för både arbetsgivare och arbetstagare att förlänga anställningen av äldre. Den demografiska utvecklingen innebär att andelen äldre i befolkningen kommer att öka ytterligare framöver. Det är inte bara andelen av befolkningen i arbetsför ålder som kommer att minska, utan också det absoluta antalet i arbetsför ålder. Allt färre kommer som sagt att behöva försörja och ta hand om allt fler äldre. Befolkningens ålderssammansättning påverkar både de offentliga utgifterna och skatteintäkterna. beräknas andelen i genomsnitt uppgå till för att därefter fortsätta att stiga. Det innebär att de äldres andel av befolkningen kommer att mer än fördubblas jämfört med och tredubblas jämfört med de nivåer som rådde . Den demografiska utvecklingen kommer att ställa höga krav på anpassning av såväl ekonomin som välfärdssystemen. Om nedgången av den genomsnittliga arbetstiden och den effektiva pensionsåldern fortsätter kommer det tillsammans med den demografiska utvecklingen att leda till en betydande minskning av arbetsutbudet och en lika betydande försämring av tillväxtförutsättningarna. Sammantaget skulle detta innebära en kraftig ökning av försörjningsbördan för dem som förvärvsarbetar. Under dessa förutsättningar måste arbetsmarknaden anpassas till att arbetskraften krymper och till att medelåldern i densamma stiger. För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och säkerställa finansieringen av de offentligt finansierade välfärdssystemen är det centralt att antalet arbetade timmar i den privata sektorn hålls uppe. Ett ökat arbetsutbud i åldern genom ökad sysselsättning, ökad arbetstid eller minskad frånvaro är ett av de viktigaste sätten att klara av den demografiska utmaningen. Äldre kan lämna arbetslivet via olika vägar. De offentligt finansierade trygghetssystemen, t ex sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen är en möjlighet. Olika typer av pensionslösningar, t ex avgångspension eller tidiga uttag av ålders- eller avtalspension, är en annan möjlighet. Tidiga avgångar kan också helt eller delvis finansieras privat genom t ex pensionsförsäkringar eller annat sparande. Det är många äldre som formellt är kvar i arbetskraften men som finansierar ett tidigt utträde via de sociala trygghetssystemen. Att relativt få tar ut ålderspension förklaras delvis av de relativt goda möjligheterna att finansiera tidiga utträden ut arbetslivet genom övriga trygghetssystem. För att de äldre ska välja att arbeta kvar och bidra till att upprätthålla antalet arbetade timmar måste det bli mer lönsamt att fortsätta arbeta. anser att de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivarna att bibehålla de äldre i arbete också behöver stärkas. På riksting 2004 antogs förslaget att avskaffa inkomstskatten på förvärvsinkomster för personer som fyllt . Sådana reformer stärker effekterna av varandra och är följaktligen mycket lönsamma för alla parter. Åtgärder som gör det mer lönsamt för de äldre att arbeta kvar längre innebär också att det blir mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa arbetsmiljön och arbetsuppgifterna till den enskilde. Bakgrunden är att starkare ekonomiska drivkrafter till arbete medför en ökad sannolikhet att äldre är kvar i arbete längre och därmed ökar möjligheten att arbetsgivarens satsningar på anpassning blir lönsam. På motsvarande sätt innebär åtgärder som gör det mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa de äldres arbetsförhållanden och satsa på kompetensutveckling att det blir lättare för äldre att vara kvar i arbete även med något avtagande arbetsförmåga. Arbetsgivarnas inställning och vilja att anställa, vidareutveckla och anpassa arbetet till de äldre påverkar de äldres vilja och möjligheter att stanna i arbete. Enligt utredningen 2005 (SOU 2002:29) upplever arbetsgivare att äldre har en högre närvaro men arbetar i en långsammare takt än yngre. De anses också ha svårare än yngre att acceptera förändringar i arbetet och att uppdatera sina kunskaper. I utredningens personalekonomiska studie framkom att chefernas önskebild av medarbetarnas egenskaper till stor del återfinns hos den äldre arbetskraften. Egenskaper som lojalitet, trygghet och erfarenhet ansågs vara av stor vikt för en arbetsgrupps prestation. Att arbetsgivare trots detta föredrar att anställa yngre personer framför äldre kan bero på osäkerhet om de äldres produktivitet i förhållande till lönen och deras ökade risk att drabbas av ohälsa. Men här förekommer uppenbarligen också diskriminering. har försökt kartlägga förekomsten av åldersdiskriminering. Man har då funnit att av de tillfrågade i åldern upplevde att äldre personer diskriminerades. I en studie av framhålls att till skillnad från vissa andra länder inte har någon lagstiftning mot diskriminering av åldersskäl. Enligt ett EU-direktiv skall medlemsländerna ha infört ett regelverk för att motverka diskriminering i arbetslivet på grund av bl a ålder. Det har välkomnat. Bättre förutsättningar för företagande, regional utveckling och bibehållna skattebaser Som litet land med en öppen ekonomi är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om ska förbli ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter och skattenivåer som gör att företag, kapital och kompetens har starka ekonomiska skäl att lämna landet. Vad hjälper aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna flyr ur landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt hålls vid liv. Därför måste också den etiska debatten hållas levande. ter sig de exempellöst höga svenska skattesatserna utmanande även för laglydiga och rättskaffens medborgare. Slutsatsen är att vi måste justera vissa regler och skattebaser innan många skattebaser snabbt eroderar. Uppskattningsvis av hushållens sparkapital är placerade i utlandet på oredovisade konton. Skälet är att kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll. Till yttermera visso har en rad svenska företag flyttat sina huvudkontor utomlands av skatteskäl. Vi riskerar också att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands, utan att en motsvarande inflyttning kommer till stånd. Antalet företagare måste öka för att nya arbetstillfällen ska skapas och nödvändiga skatteintäkter genereras som kan finansiera den välfärd vi önskar. Tyvärr pekar den långsiktiga trenden åt fel håll. En genomgång visar att under de gångna tio åren med socialdemokratiskt styre upplever en nedåtgående trend med allt färre företagare, vilket framgår i nedanstående diagram. Diagram 6.3 Långsiktig trend för antalet företagare Källa: SCB, . 12 månaders rullande medelvärde. Internethandeln har bara börjat ta fart, men den svenska bok- och skivbranschen har fått problem med försäljningen på grund av skillnader i mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder eller lägre vinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas eller korrigeras på något sätt. Men med prisskillnader som beror på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektiv resursfördelning. Det är också troligt att konsumenterna styrs till val de annars inte skulle gjort. Förändringar måste göras för att inte kapital och kompetens ska flytta utomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår liksom skatter på kapital. Nedan presenteras några åtgärder som anser behöver genomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapital och kompetens. Regelverket kostar företagen enorma belopp att hantera. Antalet regler måste minska och de regler som inte används ska slopas. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter Ett riskkapitalavdrag bör införas, för att stimulera investeringar i alla typer av onoterade företag. Ett etableringskonto bör införas enligt dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. Pengar som avsätts till kontot är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen, men får enbart användas obeskattade i egna företag. Om så inte sker beskattas pengarna som om de inte hade avsatts till etableringskontot. Alla avgifter som debiteras arbetsgivaren som pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upp lönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. arbetar därför för att sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter. , har presenterat ett program med 53 konkreta förslag för fler företag och ökad tillväxt. Målet är att ska bli ett land för företagande och att vi återigen ska finnas med i toppen av välfärdsligan. Några av förslagen listas nedan. Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter och strider mot principen om skatt efter bärkraft. Den bör därför avvecklas. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaffas . Reglerna för fåmansbolagsbeskattningen reformeras radikalt. Rättssäkerheten inom skatteområdet förbättras, bland annat genom att beviskraven för skattemyndigheten skärps vid skattetillägg och upptax- ering. Effektivare handläggning av skatteärenden införs och en 24-månadersgaranti ges vid skattetvister, från besked av skattemyndigheten till dom i sista instans. De offentliga monopolen minskas och sektorn för privat näringsverksamhet ökas. Till exempel måste Apoteksbolagets försäljningsmonopol upphöra. skadliga effekter för främst småföretagen måste begränsas där de inte helt kan elimineras. Inför lika villkor oavsett företagsform för företagare och anställda vad gäller sjukförsäkring, föräldraförsäkring och a-kassa. Etableringsfriheten säkerställs och kopplas till en fungerande tillsyn av såväl privat som offentlig produktion av välfärdstjänster. Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen lider, på grund av högre skatter och sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inom till exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vår skattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimlig konkurrenssituation för vårt näringsliv. Inte minst har detta också betydelse för att motverka de regionala obalanserna inom landet. 6.3Reformerad lönebildning och arbetsmarknad och större delen av låg de svenska löneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen i jämförbara länder. Detta ledde till högre inflation som i stort eliminerade löneökningarna realt. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över snittet för de 15 "gamla" EU-länderna. Det är oroande även med beaktande av en god produktivitetsutveckling inom industrin. Om svenskt näringsliv ska klara konkurrensen utifrån får vi inte på nytt hamna i en ohållbar lönespiral på den svenska arbetsmarknaden. Ett problem är den svenska lönebildningen som fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även små procentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Men trots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse för samhällsekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sin frånvaro. Ett annat allvarligt problem är att lönebildningen i så liten utsträckning främjar dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättning och tillväxt. Allt fokus ligger på löneökningarnas totala nivå, men mycket lite görs för att främja en lönebildning som premierar utbildning, ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden. Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gott förhandlingsklimat och skapar sådana incitament att till exempel risken för ökad arbetslöshet och möjligheten till minskad tas med i kalkylerna när avtal ska tecknas. Incitamenten för fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet och kunskap. För att möta behoven måste de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ses över. Vi måste få bättre balans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov. Det krävs ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning och individuella handlingsplaner som utgår från den enskildes förutsättningar. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet. Nya alternativ som kompletterar den traditionella arbetsförmedlingen måste släppas fram. Bemannings- och rekryteringsföretagen är en resurs i sammanhanget. arbetstagare är kända för sin kompetens. Ska detta även gälla framgent, måste satsningar göras på att förbättra och modernisera utbildningsväsendet. Fungerande kunskapskedjor, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta att konkurrera med en hög kompetensnivå. En lärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Nuvarande KY-utbildningar bör utvecklas till en yrkesteknisk högskola. Nedan presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen. Målet är att resultatet av löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvara det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet och som främjar dynamiken på arbetsmarknaden. De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen ska vara stabila och främja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, de enskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. måste arbeta utifrån detta perspektiv. För att uppmuntra arbete, utbildning och kompetensutveckling måste skatten på arbete sänkas. Marginalskatterna och olika former av marginaleffekter måste hållas nere. Högsta marginalskatt ska vara i enlighet med skattereformen 1991. För att utbildning ska kunna premieras och arbetskraft lockas till bristyrken måste lönebildningen bidra till att skapa incitament i den riktningen. Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta rekryteringen till branscher med låga ingångslöner. Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras. Införande av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör växlas mot sänkt inkomstskatt. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom sänkt skatt. Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 . bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder . Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. En relativt sett större skillnad mellan yngre och äldre personal inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Sådana avtalslösningar kan underlättas genom sänkta skatter. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas och regelverket kring åtgärderna förenklas. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras intresset påökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion. I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmänna prisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip lika stora, till och med något högre. Både och hade en BNP per capita som låg över OECD-genomsnittet. Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNP motsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan efter blir rikaste land. Diagram 6.4 BNP per person i gemensam valuta , med och utan korrigering för skillnader i allmän prisnivå Den slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka det ekonomiska välståndet i måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemska konkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga särskilt mycket i välståndsligan. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valutamarknaden avreglerades . Utländska bankers rätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnade många nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994. Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindre abonnenterna 1999. Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Det gäller framför allt de marknader där hushållen är kunder, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielindustrin. Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distributions- och försäljningsledet och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt att begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare har begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna att stoppa etableringar togs bort av fyrpartiregeringen men återinfördes av Socialdemokraterna. Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktiga hushållsprodukter mellan över genomsnittet för EU-länderna. Även om de framväxande lågpriskedjorna lämnar ett positivt bidrag i detta hänseende finns det mer att önska av den svenska konkurrenspolitiken. Tabell 6.2 Prisnivå för olika varugrupper. Hyra, bränsle och el Mat, sprit och tobak Restauranger, hotell etc. Källa: Ds 1999:32. Till skillnad från många andra reformförslag kostar de förslag som presenteras i detta avsnitt ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärtom skulle en bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökad upphandling inom offentlig sektor leda till avsevärda kostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det "pris" som man får betala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och för de allra flesta helt okontroversiellt pris. alternativ till den förda politiken innebär väsentligt skärpt konkurrens.Ett batteri av åtgärder behöver vidtas för att stärka konkurrensen: Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala eller hälsopolitiska restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. Kommunallagen bör ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag borde genomföras. bör fåökade resurser och en mer fristående och framträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Konkurrenslagen bör skärpas i syfte att bekämpa förekomsten av konkurrenshämmande kartellbildningar. Kommunallagen bör ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas. 6.4.1Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska Efter tio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det är lika mycket som vad hela förskolan, hela och hela gymnasiet kostade. Därutöver tillkommer arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna. Dåär ändå inte kostnaden för det produktionsbortfall beaktat som sjukfrånvaron medför. Bakom de dramatiskt höga kostnader som drabbar samhälle och företag återfinns utsatta människor med försämrad livskvalitet. I många fall döljs mänskliga tragedier i de höga ohälsotalen. utbetalades sjukpenning för 108 . Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades förtidspension/sjukersättning till 507 103 personer, vilket är en ökning med cirka 30 000 jämfört med föregående år. Socialdemokraterna har haft på sig att göra något åt den dramatiska utvecklingen .