mot · GS02U266 · 2004-10-03 00:00:00 — Reformering av det nordiska samarbetet begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att läggs ned och att det nordiska samarbetet reformeras i enlighet med vad som anförs i motionen. En ny tid kräver nya lösningar och nya samarbetsformer. De som var partners med en samsyn beträffande mål, visioner och lösningar befinner sig i en situation då allt fler frågar sig om nuvarande ordning räcker för att möta de utmaningar som vi står inför. är ett sådant exempel. Det bildades som ett organ för samarbete mellan och regeringar i frågor av gemensamt intresse. Ledamöterna är valda av respektive parlament samt utses av respektive regering. samlas i allmänhet till session en gång . Mellan sessionerna företräds det av ett presidium, som består av tio ledamöter och leds av en president. finns även med uppgift att ansvara för samarbetet mellan de nordiska regeringarna och . Efter tillkomst har stora förändringar skett i våra relationer till våra nordiska grannländer och andra omkringliggande länder. Järnridån har fallit. Detta tillsammans med har öppnat kontakterna med länder runt , inte minst de baltiska staterna och , som ocksåär medlemmar i . Europeiska unionen, i vilken tre av de nordiska länderna är medlemmar, är väletablerad sedan mångaår. och har särskilda avtal med Europeiska unionen. Medborgarna rör sig alltmer mellan olika länder bl.a. som en följd av förbättrade kommunikationer och ny teknik. Samarbetet mellan , våra grannländer och övriga länder hittar nya och djupare former. De ändrade försvarspolitiska förutsättningarna har även de inneburit förändringar. Inte minst har närmat sig Nato, något som för bara något årtionde sedan hade varit omöjligt. och är medlemmar . relationer till Nato har fördjupats, vilket inneburit ett ökat samarbete. Vi ser i ökad utsträckning hur nordiska företag går ihop för att öka sin slagkraft i syfte att möta konkurrensen från en alltmer globaliserad världsekonomi. De internationella affärskontakterna får allt större omfattning. Det som bara hade betraktats som en omöjlighet i är en realitet. äger , ägs av , JAS säljs med hjälp av British Aero Space, heter numera även Zeneca, har fusionerat med UpJohn. Även mellan de nordiska företagen sker fusioner. går samman med sin finska motsvarighet. Finska och svenska storbanker slås ihop under namnet Nordea. Samarbetet mellan de nordiska försäkringsbolagen intensifieras. Det är en utveckling som pågår inom flera branscher inom och utom . IT har inneburit en revolution som vi bara ser början av och vars konsekvenser kommer att vara de mest djupgående som den moderna människan ställts inför. Kontakter mellan medborgare i olika länder, organisationer och myndigheter, är inte begränsade till enbart fysiska kontakter, telefonsamtal och brev. Alltmer ser vi hur stora informationsmängder flyttas mellan medborgare, organisationer, företag och länder. Möjlighet att hålla sig informerad, ta reda på fakta, debattera och lägga fram förslag har förbättrats. Kontakterna mellan beslutsfattare är snabbare, tätare och mer personliga än vad de var vid tillkomst. betydelse för den positiva utveckling som varit ska inte underskattas men ej heller övervärderas. Vad som måste diskuteras, i syfte att utveckla våra möjligheter är hur det framtida samarbetet mellan de nordiska länderna skall organiseras. Samarbetet med andra länder behöver stärkas, inte enbart inom . Beroende på politikområde bildas olika konstellationer. är det en fördel med ett gemensamt nordiskt samarbete, ibland är det andra samarbetspartners som ger störst framgång. Nya organisationsformer, nya frågeområden, mer komplexa frågor och snabbare förändringstakt ställer krav på förändringar och ökat deltagande. Styrkan i ett nordiskt samarbete bygger på folkligt engagemang. Samarbetet på nationell nivå har en motsvarighet i samarbetet på lägre nivåer t.ex. mellan vänorter, fristående organisationer och företag. Men framför allt handlar det om samarbete mellan personer. Samarbetet tar sig olika uttryck; turism, inköp, handel, företagande, informationsutbyte, kulturella utbyten, utbildning etc. Den nordiska samhörighetens styrka ligger i den vardag vi delar och den kunskap vi har om varandras likheter och olikheter, styrka och svagheter. Dit hör naturligtvis den historia som vi delar, liksom gemensamma gränser. Men det finns ändå anledning att ifrågasätta effekterna av de satsningar som sker via . Bland företrädarna för det institutionella nordiska samarbetet ges ofta bilden att skulle vara förutsättningen för det samarbete som är som det också skulle vara en förutsättning för att utveckla samarbetet ytterligare. Enligt vår mening finns inget sådant samband. Det är därför dags att flytta diskussionerna från sessioner och överläggningar till de nationella parlamenten. De utvecklingsmöjligheter som finns med ökat nordiskt samarbete tas bäst till vara om det är en del av det dagliga arbetet i t.ex. riksdag och dess utskott, i stället för att förvisas till arbetsgrupper inom . ska därför läggas ned. I pågår ett arbete med att förändra formerna för EU-arbetet. Avsikten är att lyfta fram EU-frågorna i det dagliga riksdagsarbetet. Utskottens ställning i detta arbete betonas särskilt. Det är vår uppfattning att de frågor som hanteras av på ett bättre sätt skulle hanteras av utskott. diskuteras EU-frågorna i utskotten på ett helt annat sätt än nordiska frågor. De senare lyser i stort sett helt med sin frånvaro i utskottssammanhang.