mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — Kravet skulle medföra att finanspolitiken blev en störningskälla i ekonomin eftersom det skulle kräva att målet upprätthölls genom åtgärder som motverkade effekterna av de automatiska stabilisatorerna. Finanspolitiken skulle därmed systematiskt förstärka variationerna i resursutnyttjandet i ekonomin. Vår utgångspunkt är att målet för det strukturella finansiella sparandet i den konsoliderade offentliga sektorn sätts så att en långsiktigt uthållig utveckling av skuldsättningen nås. Budgetmålet upprätthålls genom att det faktiska sparandet för den statliga sektorn fastställs till en viss nivå. Vi kommer här, primärt för att förenkla framställningen, att välja terminologin att fastställa årliga saldomål för det finansiella sparandet i statsfinanserna trots att detta saldomål i realiteten är ett instrument för att upprätthålla budgetmålen för finanspolitiken och inte ett egentligt mål. 9.1.3Årliga saldomål för 2005-2007 Målen för det årliga finansiella sparandet i statsfinanserna bör fastställas dels utifrån en bedömning av resursutnyttjandet, dels utifrån en bedömning av det finansiella sparandet i pensionssystemet respektive i landsting och kommuner. Regeringen beräknar att det finansiella sparandet i kommunsektorn kommer att uppvisa ett marginellt överskott och att överskottet i det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet i genomsnitt kommer att motsvara av BNP . Vi delar, som framhållits i avsnitt 3, i huvudsak regeringens bedömning av konjunkturläget. Såväl KI och som gör bedömningen att det föreligger lediga resurser och att den faktiska BNP-tillväxten kommer att överstiga den långsiktigt uthålliga produktionsförmågan. Vi delar denna bedömning. Därmed återstår att tillföra en bedömning av hur de åtgärder vi föreslår kommer att påverka ekonomins långsiktiga produktionsförmåga. Som framgår av kapitel 10 räknar vi med att sänkta marginaleffekter för låg- och medelinkomsttagare medför ett ökat arbetsutbud och en sysselsättningsökning på 1,. Vi räknar också med att lägre ersättning i sjukpenningen, sjukersättningen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsgarantin kommer att medföra en sysselsättningsökning på ytterligare 1-1,. föreslår vi ökade anslag på till sjukvården, utbildningsväsendet, rättsväsendet och försvaret, vilket motsvarar en sysselsättningsökning på 0,5-1,. Den sammantagna effekten är att det potentiella arbetsutbudet stiger med på kortare sikt medan sysselsättningen stiger . I termer av BNP-gap betyder det att kapacitetsutnyttjandet i ekonomin som helhet beräknas minska med motsvarande av BNP. På stiger utbudet och sysselsättningen med . Detta betyder att den långsiktiga arbetslösheten minskar med . En ökning av de lediga resurserna som motsvarar av BNP betyder att det strukturella sparandet förbättras med i storleksordningen av BNP (prop. 2004/05:1 bil. 2 s. 71). medför sysselsättningsökningen att det faktiska finansiella sparandet förbättras med motsvarande av BNP. Vi förordar således att saldomålen för statsfinanserna fastställs till -0,6, -0,av BNP 2005, 2006 och 2007. Dessa saldomål för statsfinanserna innebär att det strukturella sparandet i hela den konsoliderade offentliga sektorn kommer att uppgå till 2,2, av BNP för . I förhållande till regeringen innebär det att det strukturella finansiella sparandet stärks med 1,2, av BNP. Med de saldomål som här anges kommer det strukturella finansiella sparandet i den offentliga sektorn att i genomsnitt uppgå till för . Vi kommer i samband med vår motion med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition att återkomma till hur omklassificeringen av PPM-sparandet bör påverka ramverket för finanspolitiken. 9.2Besparingar för fler i arbete och satsningar för trygghet åt alla övergripande ekonomiska strategi syftar till att upprätthålla stabila statsfinanser, att få fler i arbete, att garantera trygghet för alla och att förstärka företagens konkurrenskraft. Denna strategi ger också en tydlig inriktning av budgetpolitiken. budgetpolitik kan sammanfattas i fyra punkter. Skattesänkningar för fler i arbete: de förslag som presenteras i avsnitt 9.3 medför att intäkterna i statsbudgeten minskar med . Den huvudsakliga inriktningen är att minska marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare. Vid sidan av denna skattereform presenterar en rad andra förslag som påverkar beskattningen av hushållen. Det gäller t.ex. fastighetsskatten. Stramare bidrag för fler i arbete: de förslag som presenteras för att strama åt bidragssystemen och öka försäkringsmässigheten innebär, utan att eventuella beteendeförändringar beaktas, att de offentliga finanserna förstärks med . Ökad trygghet: presenterar en rad förslag för att förbättra kvaliteten på offentlig verksamhet. Det gäller rättstryggheten, skolan, sjukvården och försvaret. Vi föreslår också att avgiftsfinansieringen inom välfärden ökar. Sålunda tillförs sjukvården vid full effekt via förändringar av högkostnadsskydden inom sjukvården. Vårt förslag om reformerad tandvårdsförsäkring minskar de offentliga utgifterna med 1,5 miljarder. Vi föreslår också, som framgår av avsnitt 8, ett nytt skatteutjämningssystem. Vi accepterar de förslag om ökade resurser till kommunerna som regeringen förordar, men vi anser att dessa bör ges som en generell förstärkning av statsbidragen till kommunerna. Sammantaget innebär våra satsningar att den offentliga kärnverksamheten tillförs utöver regeringens förslag. Ett bättre företagsklimat: vi föreslår, som framgår av avsnitt 9.3, en rad åtgärder för att säkra framtiden för näringslivet i en allt hårdare konkurrens från omvärlden. Vi föreslår att skatten på förmögenheter, arv och gåvor avskaffas. Vi förordar att reformeringen av de s.k. 3:12-reglerna påskyndas och att diskrimineringen av småföretagare därmed avskaffas. Vi föreslår också vissa förstärkningar av intäkterna från företagssektorn. Sammantaget minskar vi beskattningen av näringslivet med ca vid full effekt. Sammantaget innebär våra skattesänkningar på netto , satsningar på och budgetförstärkningar på drygt 83 miljarder att de offentliga finanserna förstärks med något . Tabell 9.1 budgetalternativ Miljoner kronor Källa: samt egna beräkningar Den övergripande inriktningen av vår politik är tydlig. För det första ger såväl skattesänkningarna för låg- och medelinkomsttagare som uppstramningen av bidragssystemen en kraftigt positiv effekt på arbetsutbudet, vilket bidrar till att möta de svårigheter som följer av den åldrande befolkningen. Det sker också vissa förskjutningar av budgetförstärkningarna. De besparingar som tidigare legat på bostadstillägget för pensionärer och inom underhållsstödet har ersatts av andra indragningar. Skälet är att dessa besparingar bidrog till att öka marginaleffekterna för ensamstående män och pensionärer på ett sätt som inte rimmar med strategin att öka arbetsutbudet. Vi överväger också om det är möjligt att föreslå en möjlighet att ansöka, t.ex. hos , om att undantas från den avtrappning av sjukpenningen som föreslår. Ur ekonomisk synvinkel är incitament viktiga i försäkringar när beteenden påverkas och det är komplicerat att upprätthålla regelverket med kontroll.45 Det talar för att förstärka incitamenten att återgå till arbete generellt i sjukpenningen, men också att det kan finnas skäl att göra en mer generös bedömning när diagnoserna är entydiga, nedsättningen av arbetsförmågan uppenbar och sjukskrivning kan ses som en del i den medicinska behandlingen. Vi överväger hur en sådan undantagsregel kan utformas och kommer att återkomma i samband med partimotion med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition. Genom dessa förskjutningar uppnås lika tydliga effektivitetsvinster till mindre sociala kostnader i termer av ökad otrygghet. För det andra möts det ökade arbetsutbud som följer av sänkta skatter och stramare bidrag med satsningar inom viktiga trygghetsområden som skola, sjukvård och rättstrygghet. Det är uttalade strategi att prioritera den offentliga sektorns kärnverksamheter inom trygghetsområdet framför generösa bidrag. Genom att ett ökat arbetsutbud möts med efterfrågestimulanser minskar risken för att det under ekonomins normala anpassningsfas sker en ökning av arbetslösheten. För det tredje är det vår uppfattning att satsningar på kärnverksamheterna är viktigast också av välfärdspolitiska skäl. Det är enklare att kompensera för en tillfällig inkomstförlust till följd av arbetslöshet eller sjukdom än att reparera att en bristfällig skolgång inte gett de kunskaper som krävs för att individen skall stå stark i hela sitt yrkesliv. Därtill medför satsningar på utbildning och annan välfärdsverksamhet att den sociala dynamiken i samhället ökar. Genom att alla ges tillgång till en god utbildning skapas förutsättningar för att all kompetens kommer individen och samhället till nytta. Generösa bidragssystem verkar ofta i den motsatta riktningen. Om transfereringssystemen bidrar till höga marginaleffekter finns det en risk att individer som temporärt drabbas av arbetsoförmåga på grund av sjukdom eller arbetslöshet fastnar i bidragsberoende. Efter endast utanför arbetslivet kan förlusten av social kompetens och humankapital bidra till svårigheter att komma tillbaka till egenförsörjning. På lång sikt bidrar bidragsberoende också till en svagare livsinkomstutveckling än arbetsförsörjning. För det fjärde är de fördelningspolitiska effekterna av besparingarna inom inkomstbortfallsförsäkringarna små i jämförelse med motsvarande besparingar inom t.ex. statsbidragen till kommuner och landsting. analyser av de åtstramningar av socialförsäkringarna som genomfördes visar att minskningarna av inkomsterna var "relativt jämnt fördelade över alla inkomstgrupper". konstaterar att de "sänkta ersättningarna påverkade således inte utjämningen nämnvärt".46 Eftersom socialförsäkringarna är inkomstrelaterade begränsas den omfördelande effekten. 9.3Moderaternas skattepolitik: skattesänkningar för tillväxt och rättvisa Det svenska skattetrycket är högst i världen. långsiktiga vision är att sänka skattetrycket rejält. Denna sänkning måste ske på ett ansvarsfullt sätt och gå hand i hand med starka offentliga finanser som säkerställer ett uthålligt lägre skattetryck. Målet är att den offentliga sektorns bruttoskuld sänks och möjliggör stabila skattesatser på en märkbart lägre nivå i förhållande till . På så sätt skapas de bästa förutsättningarna för en hög och uthållig tillväxt och en rättvis välfärdsutveckling. Vi moderater föreslår i denna motion en betydande omläggning av politiken när det gäller inkomstskatter. föreslag, som innebar kraftigt höjda grundavdrag och införande av barnavdrag, är inte det bästa medlet för att möta de problem som svensk ekonomi står inför de kommande decennierna. Höjda grund- och barnavdrag påverkar inte marginaleffekterna som skatte- och bidragssystemen ger upphov till och därmed inte heller människors vilja att öka sitt arbetsutbud. Snarare skulle en sådan utformning av skattepolitiken riskera att öka efterfrågan på fritid. Miljarder kronor, effekt på den konsoliderade offentliga sektorn Full uppräkning av skiktgränser Ej avdrag fackavgift, inkl. avdrag a-kassa Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Nej till slopad skatt för utländska experter Nej till regeringens höjning av elskatten Nej till regeringens höjningar av bensin- och dieselskatt Nej till regeringens höjning av fordonsskatten Lägre skatt fåmansbolag (3:12) Sänkt arbetsgivaravgift för äldre Sänkt skatt på kärnkraft med 0,3; 0,4; /kWh Höjd skatt på lågpriscigaretter Höjd skatt på rulltobak Avskaffad koldioxidskattebefrielse för torv Slopat anställningsstöd vid anställning av långtidsarbetslösa Slopad skattereduktion till rederinäringen Slopad skattereduktion till miljöinvesteringar i offentliga lokaler Slopad investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Förändringar av inkomster från statens verksamhet Höjd egenavgift, arbetslöshetskassor Summa förändringar av skatter och intäkter nya förslag innebär ett införande av ett avdrag i den kommunala beskattningen för arbetsinkomster och beskrivs utförligt i kapitel 6. Arbetsavdrag bidrar till att minska marginalskatten och de samlade marginaleffekterna betydligt. Förslaget medför därmed att det kommer löna sig avsevärt mycket bättre att leva på arbete än att leva på bidrag och att behållningen av en extra arbetsinsats stiger påtagligt. Därmed bryts dagens fattigdomsfällor och makt över den egna vardagen blir en realitet. Skattereformen tillsammans med ändrade bostadsbidrag och förändringar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna kommer att märkbart stimulera sysselsättningen och arbetsutbudet (se kapitel 7). I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder med höga lönekostnader som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Detta kräver en välutbildad arbetskraft. För att människor skall vilja avstå inkomst och i stället satsa på att skaffa sig en högre utbildning måste detta löna sig. Mot denna bakgrund säger vi nej till regeringens förslag till minskad uppräkning av inkomstgränserna för statlig skatt och den s.k. värnskatten. Regeringens förslag minskar, inte ökar, incitamenten att utbilda sig. För att förstärka avkastningen av utbildning vill också avskaffa värnskatten. Det långsiktiga ideologiska målet att den högsta marginalskatten inte skall överstiga ligger fast, även om det är prioriterat att i första hand nu genomföra de skattesänkningar som har störst effekter på arbetsutbudet och tillväxten. Förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt ju närmare pensionsåldern man kommer Det finns naturligtvis flera skäl till detta och det är heller inte rimligt att tro att alla skulle kunna eller vilja jobba mer. finns det många människor som både kan och vill jobba längre upp i åldrarna. Dessa utgör en viktig kunskaps- och arbetskraftsreserv som vi vill ta vara på. tvingas arbetande pensionärer att lägga arbetsinkomster ovanpå pensionen när skatten skall räknas ut. Detta gör att de snabbt kommer upp i höga marginalskatter och minskade incitament till att arbeta. För att göra det lönsamt att arbeta efter den normala pensionsåldern, oavsett om man tar ut pension eller ej, föreslår att den statliga skatten slopas på arbetsinkomster fr.o.m. . För att stimulera företagen till att anställa och behålla äldre arbetskraft föreslår också att arbetsgivaravgifterna för sänks. Sammantaget innebär detta att förslagen både stimulerar till ökat arbetskraftsdeltagande och efterfrågan påäldre arbetskraft. Den obetalda arbetstiden är omfattande, särskilt för kvinnor. Det höga skattetrycket gör att endast ett fåtal välbeställda har råd att anlita hjälp för att sköta vardagsnära sysslor. En förutsättning för att många kvinnor skall kunna arbeta mer är att de arbetar mindre hemma.47 För att underlätta vardagen och förbättra förutsättningarna för en ökad kvinnlig förvärvsfrekvens vill sänka skatten på hushållsnära tjänster. Vi vill införa en 50 procents skattereduktion på utgifter för arbetskostnader . Detta innebär att den maximala skattelättnaden kan uppgå till . Regeringen har infört ett s.k. ROT-avdrag. Detta är otillräckligt och gynnar främst branscher där män är verksamma. Vår generella skattereduktion öppnar möjligheterna även för områden som av tradition är kvinnodominerade. Vårt förslag kommer att underlätta vardagen för fler och göra att den svarta sektorn minskar samt att sysselsättningen stiger. Många människor är beroende av bil för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Detta gäller särskilt i glesbygd där alternativa färdsätt saknas. Resekostnaderna utgör inte sällan en betydande kostnad för intäktens förvärvande. Regeringens och samarbetspartiernas förslag till höjd skatt på drivmedel och höjd fordonsskatt drabbar glesbygden och flitiga människor som av olika skäl inte bor nära sin arbetsplats. Vi motsätter oss regeringens förslag om höjda skatter på drivmedel och fordon och förespråkar i stället höjt avdrag för resor mellan arbetsplatsen och hemmet. På så sätt gynnas arbete, rörlighet och möjligheterna att verka i glesbygd. Fastighetsskatten är djupt orättvis och uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällan äldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få en tryggare ålderdom straffbeskattas. Låginkomsttagare som ärver föräldrahemmet uppmanas av regeringen att låna till skatten eller flytta. Listan på orättfärdigheter kan göras lång. vill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första steg föreslår vi att skatteuttaget begränsas. Därefter vill vi stegvis sänka skattesatsen. behöver fler jobb. Fler arbetsplatser kräver att villkoren för företag och företagare förbättras. Slopandet av skatterna kommer att underlätta arvskiften utan att företagen dräneras på viktigt investeringskapital och därmed gynnas sysselsättningen. Förmögenhetsskatten driver kapital ut ur landet . Dessa resurser skulle ha kunnat investeras i och skapat sysselsättning här hemma i stället för utomlands. Regeringens justering av förmögenhetsbeskattningen är ur detta perspektiv verkningslös. Den rättar endast till inslaget av sambeskattning av förmögenheter. Vi föreslår att förmögenhetsskatten slopas helt. På så sätt kan kapitalflykten hejdas, och i bästa fall kan ett visst återflöde ske. Investeringarna stimuleras och sysselsättningen blir högre och den höga arbetslösheten kan dämpas genom tillförseln av riktiga jobb, inte genom regeringens förtidspensioneringar och bokföringstricks. Småföretagare är en skattemässigt missgynnad grupp. Avkastningen beskattas betydligt hårdare än för ägare av större företag. Regeringen har föreslagit vissa reformer, men de får full effekt först . vill reformera beskattningen av fåmansbolag och avsätter ett betydande belopp för detta ändamål. Ett mer genomarbetat förslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005. Alkoholpolitiken har havererat. I förhandlingarna inför inträdet i EU fick en generöst tilltagen övergångsperiod vad gäller införseln av alkohol och därmed möjlighet att bibehålla de höga skatterna. En klok strategi hade varit en stegvis sänkning av skatterna och en stegvis ökning av införselkvoterna . Detta skedde emellertid inte. har införselkvoterna höjts rejält och i praktiken avskaffats för införsel för personligt bruk. har skatterna justerats ned i vår omvärld men inte i . Resultatet har blivit det väntade. Införseln från utlandet har stigit kraftigt och den svenska skattebasen urholkas snabbt. Trots att frågan om alkoholskatternas storlek utretts (SOU 2004:86) klarade inte regeringen och samarbetspartierna att enas om hur utredningens slutsatser skulle tolkas. Regeringen bereder fortfarande frågan. , som redan tidigare föreslagit sänkta alkoholskatter, anser att regeringen måste återkomma i frågan. föreslår betydande skattesänkningar, främst för låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna finansieras till en stor del genom skärpta regler och sänkta ersättningar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. För företagen föreslår vi ett slopande av förmögenhetsskatten och påtagligt lägre skatt för ägare av fåmansbolag. Egenföretagare får också del av vårt förslag till sänkt inkomstskatt. Därtill motsätter vi oss regeringens förslag till minskade periodiseringsmöjligheter. Mot denna bakgrund är det rimligt att även företagen bär en del av finansieringen av skatteförslagen. föreslår därför att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som sker på lönesummor upp till ca slopas helt. Sammantaget innebär skattepolitik en politik för rättvisa, makt över den egna vardagen och ökad sysselsättning. Sänkta marginaleffekter och bättre förutsättningar för företagande och företag kommer att stärka den långsiktiga produktionsförmågan. Därmed skapas förutsättningar att klara välfärden med mindre uppoffringar än i annat fall. Vår politik kommer att ge fler jobb, större välfärd och trygghet . 9.4Moderaternas utgiftspolitik: arbete för fler och trygghet åt alla anser att skatterna bör sänkas och att den offentliga sektorns skuldsättning måste reduceras. Skolan, sjukvården och rättstryggheten är prioriterade områden. För att klara dessa prioriteringar är det nödvändigt att föra en stram utgiftspolitik. Andra områden måste stå tillbaka. Sänkta skatter och starkare statsfinanser är viktigare än generösa bidrag. Skolan, rättstryggheten och sjukvården är viktigare än generösa bidrag. anser också att investeringar i en bättre infrastruktur och satsningar på ett starkare försvar är motiverade. Ett effektivt transportsystem är viktigt för att förbättra den långsiktiga tillväxten. Ett starkt försvar är viktigt, inte minst mot de nya globala hot som uppkommit och de krav som ställs på svenskt deltagande i internationella fredsinsatser. Finansieringen av ökade skattesänkningar för hushållen har ställt hårda krav på prioriteringar, vilket har föranlett att våra satsningar har reducerats, bl.a. vad avser försvaret och infrastrukturen, sedan förra budgetmotionen. 9.4.1Stramare transfereringar och minskade utgifter Vårt budgetalternativ förutsätter omfattande utgiftsminskningar. Vi redovisar våra detaljförslag på olika utgiftsområden i nästkommande avsnitt, men i övergripande termer kan budgetförstärkningarna beskrivas med att bidragssystemen görs mindre generösa. Vi föreslår att ersättningen i sjukpenningen sänks till , att en andra karensdag införs samt att sjukpenningen beräknas på inkomsten . Vi föreslår också att kostnaderna för sjukfall beroende på trafikolyckor överförs till trafikförsäkringarna, vilket medför en budgetförstärkning på ca 2007. Som framgår av tabell 9.3 ligger av besparingarna på sjukpenningen det tredje budgetåret. Vi föreslår att ersättningen i förtidspensionen sänks till av den tidigare inkomsten och att förtidspensionerna ersätts av ålderspension efter . Därmed sparas på förtidspensionerna . Vi föreslår också sänkt ersättning till och 24-månaders inkomstberäkning i föräldraförsäkringen. Sammantaget reduceras utgifterna med ca i föräldraförsäkringen. Detta innebär att de åtgärder vi föreslår minskar utgifterna med i dessa bidragssystem . Vi föreslår lägre ersättningsnivå i a-kassan och att ersättningen beräknas . Vi föreslår att arbetslöshetsersättningen ersätts av deltagande i aktivitetsgarantin, men det påverkar inte budgeten eftersom vi också föreslår att ersättningens sänks i motsvarande omfattning av utbyggnaden av aktivitetsgarantin. Vi avvisar också regeringens satsning på ytterligare 20 000 platser inom arbetsmarknadspolitiken eftersom vi anser att ekonomin befinner sig i en tydlig konjunkturuppgång. Förslaget om att införa ett friår är tillväxtskadligt. Sammantaget reduceras anslagen för arbetsmarknadsområdena med ca . Vi säger nej till regeringens förslag om att höja biståndet. Redan i utgångsläget finns det skäl att reducera och koncentrera biståndspolitiken till de mest behövande länderna och att strama upp kontrollen av hur dessa resurser nyttjas. Biståndsanslagen reduceras det tredje budgetåret med något . Därmed kommer biståndsanslagen 2007 att uppgå till samma nivå som 2004. Vi vill förbättra sjukvårdens ekonomi genom att höja högkostnadsskyddet i den öppna vården . Vi räknar med att detta ger i direkta intäkter och som en indirekt effekt till följd av att landstingen på ett effektivare sätt kan använda patientavgifterna som styrinstrument (se motion 2003/04:Fi22). Dessa pengar kommer oavkortat att tillfalla landstingen. Vi vill också förändra högkostnadsskyddet i läkemedelsförmånen. Detta medför en besparing på och 4,9 miljarder , vilket utgör en finansiering för den satsning på vårdgaranti och ökad kvalitet i vården som vi genomför. Avgifter höjs därmed för att förstärka valfrihet och kvalitet i vården. Vi inför en ny tandvårdsförsäkring som medför en kostnadsreduktion med 2005 och med för vardera . Vi föreslår en rad andra utgiftsminskningar. anser att den omfattande myndighetsbyråkrati som vuxit fram kan reduceras (ca ).