mot · GS02Ub477 · 2004-10-04 00:00:00 — Det obligatoriska kunskapskontraktet ska upprättas varje termin mellan skola/lärare, elev och föräldrar. Kontraktet ska utvärderas och revideras successivt under arbetets gång. Kontraktet ska innehålla tre delar: vad skolan/lärarna ska göra, vad föräldrarna ska göra och vad eleven ska göra. För att ett kontrakt ska vara meningsfullt måste det också finnas möjlighet att visa vad som händer om det bryts, vilket ska regleras i kontraktet. Vad som ovan anförts om inrättandet av ett kunskapskontrakt bör ges regeringen till känna. 9Elever med utländsk bakgrund redovisar att av elever med utländsk bakgrund var det av pojkarna som inte nått målen i årskurs 9 i ett eller flera ämnen. En OECD-undersökning visade att hör till de länder som är sämst på att ge elever med utländsk bakgrund en likvärdig utbildning. Endast hälften av de elever som kommit till lämnade med fullständiga betyg. Eleverna med utländsk bakgrund måste ges bättre förutsättningar att nå goda studieresultat. Kunskaper i svenska ska prioriteras, och det måste göras tidiga satsningar på läsning av skönlitteratur. Detta kan innebära att undervisningen i andra ämnen skjuts upp. Detta är ett led i att göra skolan mer elevanpassad. Elever med utländsk bakgrund ska kunna prioritera svenska, och undervisningen i andra ämnen ska därför kunna skjutas upp. Detta bör ges regeringen till känna. Att snabbt komma in i det svenska språket är viktigt. All forskning visar dock att det tar att utveckla ett andraspråk till den nivå som behövs i skolan. Vi vill därför ha en översyn av reglerna för att ordna undervisning i flera ämnen på annat språk än svenska i . måste hälften av undervisningen anordnas på respektive språk, vilket är en matematisk, inte en pedagogisk, reglering. Utrymmet för alternativa modeller måste ökas. Erfarenheten visar att elever som ges en hel del ämnesundervisning på ett annat språk än svenska inte lär sig svenska sämre än andra. Skolor med god erfarenhet av undervisning i ett främmande språk, eller ämnesundervisning på ett annat språk än svenska, ska kunna vara värdskola för elever i en annan skola och ge dem denna undervisning på distans. Detta bör ges regeringen till känna. Vi föreslår också att äldre, nyanlända elever ska kunna erbjudas en personlig i skolan. En ska ha pedagogisk erfarenhet och kunna fungera som stöd för eleven och samordnare i skolan för att eleven ska ges bästa möjliga utbildning. I arbetet för att se till att elever med utländsk bakgrund når bättre studieresultat är samarbetet med familjerna viktigt. Föräldrar måste få information om den svenska skolan, rätten att välja, elevens utveckling och hur föräldrarna kan uppmuntra elevens skolarbete. I utredningen SOU 2002:27 föreslås det bland annat: Språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund bör ytterligare uppmärksammas. Åtgärder skall vidtas för att stärka svenska som andraspråk. Åtgärder skall vidtas för att stärka modersmålsundervisningen i skolan. Detta bör ges regeringen till känna. Skolan är en av landets största arbetsplatser med tanke på hur många elever och lärare som finns där. Det är viktigt att både den sociala och fysiska miljön anpassas efter elevernas behov, miljön måste ge lust till lärande. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleven måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, är det varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljöär bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Så mycket som var fjärde femtonåring upplever oväsen och oordning under lektionerna, vilket är helt oacceptabelt. En lugn och harmonisk miljö i skolan och i klassrummet är en förutsättning för lärande. Elever med svårigheter i lärandet drabbas hårdast om arbetsmiljön är kaotisk. Arbetsmiljön i skolan måste stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. 10.1Mobbning ett vardagsproblem i skolan är mobbning ett allvarligt vardagsproblem för uppskattningsvis 130 000 barn. Samtalen till som handlar om mobbning fortsätter att öka tydligt i antal. I skolbildsundersökning redovisas att fler elever 7-9 känner sig mobbade av lärare än av andra elever. Det är skrämmande att samhället tycks acceptera att barn utsätts för ett långt mera kränkande och våldsamt beteende än vad vuxna någonsin skulle acceptera om de själva utsattes för det. 10.2Könsmobbning och sexuella trakasserier I jämställdhetslagen - som gäller i arbetslivet - definieras sexuella trakasserier som "ovälkommet uppträdande grundat på kön". Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha något med sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I en undersökning i skolor framkom att av flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivit ovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellan ungdomar. Regeringen bör ge i uppdrag åt att förse skolorna med både ett regelverk gällande skolornas skyldighet att redovisa åtgärder mot sexuella trakasserier och en handlingsplan för förebyggande verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. mot könsmobbning i skolan ger många idéer om hur man kan jobba med jämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas, och liknande lagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. Jämställdhetslagen kräver att alla arbetsgivare med tio eller fler arbetstagare upprättar en jämställdhetsplan. Eleverna är inte täckta av bestämmelserna i jämställdhetslagen. Sexuella trakasserier kan också vara ett resultat av hos eleverna inlärda fördomar om sexualitet. Läromedel ska inte bidra till att förstärka negativa attityder till homo-, bi- och transsexualitet. I dagens skola måste sexualundervisningen vara modern och fördomsfri. Därför måste de berörda lärarna ha de kunskaper och den grund som krävs för att undervisa inom ämnet. anser att det är viktigt att tillsynen av utbildningsverksamhet från bl.a. också innefattar om det i skolan förekommer fördomsfulla läromedel. Detta bör ges regeringen till känna. 10.3Hur fungerar det ? I skollagen står att skolan aktivt ska motverka kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Enligt läroplanen ska alla skolor ha ett handlingsprogram mot mobbning som ska beskriva det förebyggande arbetet och rutiner för vilka åtgärder som ska vidtas när mobbningen inträffar. , som är tillsynsmyndighet, kan rikta kritik mot skolor och kommuner som inte följer skollag och läroplan. Många skolor jobbar med t ex dramaövningar för att motverka mobbning, och trots att de flesta skolor har handlingsplaner är det inte lika ofta de används, följs upp eller utvärderas, och trots att många arbetar med att upplysa om mobbning, förebygga mobbning och att försöka hjälpa dem som drabbas räcker inte dessa insatser. Det behövs fler åtgärder. 11Vad behöver förändras? 11.1Ta till vara det kreativa För att eleverna ska få ett starkt självförtroende och känna empati för sina medmänniskor är det viktigt att man i skolan stimulerar till att öka de kreativa ämnena. är ofta bildämnet "styvmoderligt" behandlat ett till sex. Det är väldigt sällan som bildlärare undervisar eleverna under dessa år. anser därför att skolorna bör satsa mer på att anställa bildlärare . Om det är svårt att rekrytera utbildade bildlärare bör det kunna anställas bildkonstnärer som är intresserade av att arbeta med barn. får flyktingbarn ofta bearbeta sina trauman genom att rita och berätta om sin bild. Även andra barn som inte upplevt de trauman som en flykting har upplevt kan behöva bearbeta sina känslor. Musik är ett annat ämne som är bra för att öka kreativiteten och samarbetet mellan elever. Det är viktigt att vi stimulerar eleverna till att samarbeta med varandra som medkänslan ökar och därmed mobbningen förhoppningsvis minskar. En nolltolerans för våld och mobbning i skolan måste införas. En bestämmelse som klart fastlägger skolans ansvar för att både förebygga, upptäcka och ingripa mot kränkande behandling i alla dess former måste finnas med. Det är också viktigt att det förebyggande arbetet fungerar bra - att eleverna blir sedda och att anonymiteten bryts. Självklart ska all skolpersonal ha en ansvar för att förhindra mobbning och våld i skolan. Det skall framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning ges skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder. Även eleverna har ett ansvar att rapportera mobbning. Information måste också delges föräldrarna när barnen berörs av mobbning i skolan. När det sker ett våldsbrott i skolan måste skolan anmäla detta. Vad som ovan anförs om en nolltolerans mot våld och mobbning bör ges regeringen till känna. Varje skola måste ha en plan för hur de ska komma till rätta med mobbning och annat våld. Ett sätt att utvärdera insatser som genomförts och för att komma vidare och hitta nya arbetssätt mot mobbning är att utvärdera det som gjorts. Vi anser att det varje läsår skall genomföras utvärderingar om hur de ovan nämnda planerna efterföljs. Detta bör ges regeringen till känna. Skolhuvudmannen har ett stort ansvar i att komma till rätta med mobbningen. är det i princip upp till den enskilda kommunen att bestämma om den vill vidta åtgärder för att komma till rätta med mobbningen. Bland anmälningarna till från elever och föräldrar är ett av de vanligaste klagomålen att skolan inte vidtar tillräckliga åtgärder mot mobbning. Redan i den utbildningsmotion vi lade fram för tvåår sedan yrkade vi på att det ska stå helt klart att den skolhuvudman som inte tar itu med mobbning skall bli tvungen att ersätta eleven ekonomiskt. Vad som ovan anförs om kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning bör ges regeringen till känna. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen, men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Arbetsmiljölagstiftningen är skriven med utgångspunkt från vuxnas arbetsplatser och tar egentligen inte upp barns och ungdomars speciella situation i skolan. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. påminner elevernas rättigheter i arbetsmiljösammanhang om arbetstagarnas. Men det finns undantag. De anställdas ombud får rösta vid skyddskommitténs sammanträde och sammankalla sådana sammanträden - elevskyddsombuden får bara yttra sig. Skyddsombuden har rätt att stoppa verksamhet som utgör hot, det har inte elevskyddsombuden. De har även undantagits från rätten att ta del av sekretessbelagd information. Elevers inflytande på arbetsmiljön skulle stärkas genom att rättigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen utökades till att likna de som gäller för övriga skyddsombud. Detta bör ges regeringen till känna. uppmärksammar också problematiken med att elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan behöver ökas. infördes bestämmelser om elevmedverkan genom elevskyddsombud i arbetsmiljölagen. bryter hälften av landets skolor mot dessa bestämmelser. Endast var femte skola involverar elevskyddsombuden som det var tänkt när reglerna infördes. I en enkätundersökning gjord av bl a redovisas att hälsotillståndet hos flickor och pojkar i skolan markant har försämrats . Det tillstånd som upplevs ha ökat mest är depressioner. Andra ohälsosymtom som har ökat är ätstörningar, övervikt och ångeststörningar. handlar debatten om skolan nästan uteslutande om skolans pedagogik och om elevernas bristande kunskaper. anser att debatten också måste fokusera på elevernas hälsa eftersom den har en direkt avgörande betydelse för hur mycket de lär sig under skolåren. Den ökade pressen i skolan med större klasser och för lite personal bidrar till ohälsa hos ungdomar. En stor del av pressen kan härledas till en dålig arbetsmiljö i skolan med mobbning och trakasserier, men även de ideal som råder i samhället leder till en ökad press på dagens ungdomar. Minskade resurser till skolhälsovården bidrog till att fler barn och ungdomar inte fick hjälp och stöd . Undersökningar visar att skolsköterskorna har fått mer att göra som en direkt följd. är det inte ovanligt att heltidsarbetande skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer har ansvar för fler än 800 elever. Ett för stort elevunderlag kan innebära svårigheter att möta alla de skiftande behoven som eleverna har. Tiden räcker inte till för att möta eleverna i den utsträckning som behövs i med nya och mer komplicerade bakgrunder, alltifrån erfarenheter från krig till komplicerade familjebildningar. Trycket på /socialkontoren och på barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har ökat. Med rätt dimensionerad hälsovård inom skolan kan barns och ungdomars problem och behov identifieras tidigare. Vad som ovan anförts om vikten av skolhälsovård bör ges regeringen till känna. En väl organiserad skolhälsovård och elevvård är en självklar förutsättning för att tillgodose elevernas olika behov. Hälsovården inom skolans ram borde vara likvärdig för alla elever, oavsett var eleverna bor. Det borde inte handla om att eleverna ska ha tur att gå i en skola där den förebyggande hälsovården fungerar väl. Det får inte heller vara så att föräldrarnas ekonomi och utbildning avgör om barn och ungdomar får adekvat hjälp. har påpekat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare och läkare rapporterat att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet ocksåär av stor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Därför är det viktigt att skolorna regelbundet i undervisningen inkluderar frågor som rör kosthållning. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan.Centerpartiet anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas, detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. Det är viktigt att alla skolor ser det som sitt ansvar att ge eleverna möjlighet till fysisk aktivitet.