mot · GS02Sf359 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 3Strategi för ökad hälsa - 13 punkter4 5.2En halv miljon förtidspensionerade - och allt yngre8 5.3Sveriges ekonomiska utveckling i fara på grund av ohälsotalen8 med växande ohälsotal - vad gör den 6Kristdemokraternas åtgärder för ett mer hälsosamt liv9 6.1Vad är orsaken till de växande ohälsotalen?9 6.2Bredare fokus på ohälsans orsaker10 6.3Föräldrar och barn behöver mer tid10 6.5Ett mänskligt och uthålligt arbetsliv11 6.6Minska ohälsan bland personal i offentlig sektor12 6.7Kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvård12 7En ny rehabiliteringsförsäkring - ett nytt system14 7.1Aktiv rehabilitering är grunden15 7.2Hela samhällsekonomin måste vara perspektivet16 7.6Rehabiliteringsprocessens tre faser - snabbare rehabilitering17 7.6.1Fas 1 - Rehabiliteringsutredning18 7.6.2Fas 2 - Sammansatta rehabiliteringsinsatser18 7.6.3Fas 3 - Avslut, utvärdering, uppföljning18 7.7Individens rättigheter och skyldigheter förstärks19 7.8Satsningar på kunskap och förebyggande arbete19 8Ökad kvalitet, kontroll och kortare handläggningstider20 8.1Stoppa den rutinmässiga förtidspensioneringen21 8.2Omprövning av gamla aktivitets- samt sjukersättningar22 9.1Fusk, felutnyttjande och attitydförskjutningar måste tas 9.2Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen23 9.3Stöd arbetsgivarna i ohälsoarbetet24 9.4Arbetsgivarna betalar redan för sjukskrivningar24 9.5Individanpassad sjukersättning - slopa de fasta stegen25 9.6Vilande sjuk- eller aktivitetsersättning25 9.8Sjukpenninggrundande inkomst (SGI)26 9.10Ny modell för trafikförsäkringen27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om socialförsäkringssystemets utformning. begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté för att utreda socialförsäkringarna, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat perspektiv på ohälsans orsaker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge föräldrar ansvar och resurser för att själva kunna utforma sin vardag och kunna välja barnomsorgsform med rättvisa ekonomiska villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till avlastning i hemmet genom att möjliggöra köp av hushållstjänster även för låg- och medelinkomsttagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra större mångfald av vårdgivare för att på så sätt öka vårdpersonalens möjlighet att påverka arbetsförhållanden, löneutveckling och karriärvägar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om god vård och omsorg.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en ny rehabiliteringsförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening att regeln om att en rehabiliteringsutredning alltid skall göras av arbetsgivarna upphör till förmån för att en rehabiliteringsförsäkring i stället införs, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen påbörjar det nödvändiga lagstiftningsarbetet för den nya rehabiliteringsförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av de medel som tilldelas skall användas för att öka kontrollen och kvaliteten samt förkorta handläggningstiderna i besluten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeln om att regelmässigt skall utreda om sjukpenning skall övergå till sjuk- eller aktivitetsersättning upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör omprövas, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attitydförändringar och vikten av information om sjukförsäkringens syfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte utöka arbetsgivarnas sjuklöneansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen. begär att regeringen återkommer med förslag till avskaffande av de fasta stegen i sjukersättningen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vilande aktivitets- eller sjukersättning. begär att regeringen återkommer med förslag om möjlighet till vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier. beslutar att införa en karensdag till i sjukförsäkringen med bibehållet högriskskydd , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till regeländring i den nuvarande karensdagsbestämmelsen så att vissa anställda inte missgynnas, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en ny beräkningsgrund för den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiell samverkan. beslutar införa en ny modell för trafikförsäkringen, i enlighet med vad som anförs motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av de medel som tilldelas skall användas för att administrera den "utvecklingspeng" som skall utgå till flyktingar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt uppställning: Regeringens förslag, kr 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 41 370 263 000 -4 460 000 000 19:2 Aktivitets- och sjukersättning 73 534 667 000 -1 850 000 000 7 159 398 000 -618 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 129 691 062 000 -6 928 000 000 1 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena 6 och 7 hänvisade till SoU. 3Strategi för ökad hälsa - 13 punkter Efter tio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. Bakom de ökade ohälsotalen döljer sig först och främst utsatta människor med försämrad livskvalitet och mänskligt lidande. Men det innebär också dramatiska samhällskostnader. Det måste ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. strategi för ökad hälsa sammanfattas här i 13 punkter. Hela livssituationen måste beaktas. Bristerna inom familje-, jämställdhets-, och skattepolitiken innebär att möjligheterna för individen att få ihop sitt eget livspussel beskärs. Detta vill vi förändra genom ökad valfrihet, sänkta skatter och skärpta regler mot diskriminering av föräldralediga. Småbarnsföräldrar skall ges ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna välja hur barnomsorgen ska utformas. Därigenom kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra och kombinationen av föräldraskap och arbetsliv underlättas. Utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av sina arbetstider behöver öka, eftersom det ger en positiv inverkan på det upplevda arbetsklimatet. Semesterlagen bör förändras så att betald semester utöver skall kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Ett individuellt kompetenssparande för arbetstagare bör införas. Därmed skapas bättre förutsättningar att avbryta ett arbete som inte är positivt för individen och att utveckla sig själv och därmed stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Öppna upp för en mångfald av vårdgivare; privata, kooperativa och ideellt drivna. För vårdens anställda leder detta till fler arbetsgivare och karriärvägar, ökad lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Sjukskrivningstid av medicinska skäl ska kortas genom snabbare vård. Kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården bör förstärkas genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. Företagshälsovården bör förbättras genom en återinförd möjlighet för företagsläkare att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Sjukförsäkringen bör individanpassas bättre i förhållande till hur nedsatt arbetsförmågan vid sjukdom är. De fasta stegen i sjukersättningen bör slopas till förmån för en individanpassad ersättning på av hel sjukpenning. Ytterligare resurser till försäkringskassorna skall användas för att förstärka kontrollen, kvaliteten och korta handläggningstiden. De senaste årens kraftiga ökning av antalet förtidspensionärer (nuvarande sjuk- och aktivitetsersättning) har delvis berott på att försäkringskassorna inte ens hunnit påbörja en rehabiliteringsinsats. har därför förtidspensionering använts som "lösning" på problemet med att en rehabilitering inte kan genomföras inom de generella tidsramar som finns. anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör komma i fråga är de som förtidspensionerats och där en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjordes. Möjligheterna att privatisera arbetsskadeförsäkringen bör utredas. En privatisering skulle förbättra de ekonomiska incitamenten för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är ju lägre premie. Det förebyggande arbetet för bättre hälsa bör förstärkas genom fler yrkesinspektörer, försök med arbetsplatsrådgivare och en nationell utbildningssatsning för vissa nyckelpersoner. Läkarnas ansvar när det gäller sjukskrivningar bör tydliggöras ytterligare med inriktning på att ta till vara individens arbetsförmåga. Utbildning i försäkringsmedicin bör ges en starkare ställning i läkarutbildningen och försäkringsläkarna få en fördjupad vidareutbildning. En professur i försäkringsmedicin bör inrättas. Ett helt nytt system måste skapas för att hjälpa människor som har hamnat i en långtidssjukskrivning. Insatserna ska fokusera på individens specifika problem, förutsättningar och möjligheter med denne som en aktiv deltagare i sin egen rehabiliteringsprocess. vill därför göra en omfattande satsning på att införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring. Frågan om socialförsäkringarnas omfattning och utformning handlar ytterst om var gränsen mellan det offentliga och det privata ansvarstagandet ska dras. Varje del i ett socialförsäkringssystem bör därför prövas utifrån subsidiaritetsprincipen: vilken nivåär mest lämpad för beslutsfattande - individen, familjen, kommunen eller staten? När svaret på denna fråga avgörs är det flera faktorer som måste vägas in: hur påverkas möjligheterna till personligt inflytande och ansvarstagande? Hur påverkas människors trygghet och grundskyddet för dem med lägst inkomst? Hur påverkas drivkrafterna till arbete, utbildning och företagande, dvs ekonomins funktionssätt i stort? Hur påverkas risken för fusk och överutnyttjande? Kommer personer som står utanför systemen att få del av dem? står bakom huvudtanken att staten är den aktör som bäst kan tillhandahålla ett generellt system för att försäkra människor mot vissa mer eller mindre påverkbara inkomstbortfall, men att dessa system även bör ge utrymme för egna lösningar och personligt ansvarstagande. Detta gäller i första hand vid sjukdom, arbetslöshet, barnafödande och pension. Till allra största delen kan dessa system betraktas som en omfördelning i tiden för en och samma person eller familj. Omfördelningen mellan olika personer och familjer påverkas huvudsakligen av grundskyddens nivå och hur systemen finansieras. Dagens socialförsäkringssystem har emellertid brister i flera avseenden. De är för det första inte tillräckligt robusta för att skapa den ekonomiska trygghet som är en viktig del i ett välfärdssamhälle. Denna brist beror både på politiska och demografiska faktorer. har över 600 regeländringar gjorts i socialförsäkringssystemen. Därtill kommer den demografiska utvecklingen och att en mer rörlig arbetsmarknad kommer att ställa helt nya krav på socialförsäkringarna. Socialförsäkringssystemet är för det andra inte heller översiktligt. Socialförsäkringarna omfattar ett 50-tal olika ersättningstyper. Dessa regleras i ett 20-tal olika lagar och administreras av ett tiotal olika huvudmän. För det tredje kan systemets effektivitet och träffsäkerhet också ifrågasättas. omfördelas men systemen omfattar inte alla. För det fjärdeär kopplingen mellan avgifter och förmåner dålig och, för det femte, finns allt för många dåliga incitament inbyggda i systemen, vilket gör att arbete lönar sig dåligt eller t.o.m. inte alls för den enskilde i vissa fall. Även flexibiliteten kan ifrågasättas. Vissa av inkomstförsäkringarna kan t.ex. enbart tas ut som hel, trefjärdedels eller halv ersättning. Det finns således ett stort behov av att reformera dagens socialförsäkringssystem. En nödvändig reformering av socialförsäkringarna låter sig dock inte göras hur snabbt eller lätt som helst. Det nya pensionssystemet föregicks av utredningar även om huvuddelen av arbetet gjordes . Pensionssystemet är ett tydligt exempel, där den livsinkomst man arbetar ihop utgör grunden för de avgifter man betalar in och sedan den pension man får. För dem som inte har kunnat arbeta ihop till en rimlig pension finns ett "golv", en garantipension, som finansieras av alla förvärvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna. Denna typ av raka rör mellan vad man betalar in och vad man får ut behöver skapas i flera delar av socialförsäkringssystemet men på lång sikt måste det också gå att fondera delar av systemen. I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna (pensionssystemet undantaget) renodlas och samordnas. Ett bättre samband mellan avgifter och förmåner - försäkringsmässighet - måste upprättas genom någon form av löne- och avgiftsväxling då det är fråga om att försäkra ett inkomstbortfall. I ett längre perspektivär det sedan önskvärt att hela skatte-, avgifts- och transfereringssystemet effektiviseras. Därtill bör även incitamenten för enskilda individer förbättras vid givna förmåner. Dessa förbättringar tillsammans, eller var och en för sig, skulle avsevärt kunna stärka den svenska ekonomins tillväxtkraft. En styrka med dessa reformer är att de kan genomföras utan att den offentliga sektorns totala omfördelande funktion behöver ändras. Den socialdemokratiska regeringen har tillsatt en ensamutredare som skall se över sjukförsäkringen. Detta är, enligt vår mening, otillräckligt. anser att en parlamentarisk kommitté skall ges i uppdrag att utreda en samordning och renodling av socialförsäkringarna. Efter tio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk sjukskriven eller förtidspensionerad. Bakom de ökade ohälsotalen döljer sig först och främst utsatta människor med försämrad livskvalitet och mänskligt lidande. Men det innebär också dramatiska samhällskostnader. Utgifterna för ohälsan tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter och beräknas öka från till . Det motsvarar kostnaden för hela förskolan, hela , hela gymnasiet. Därutöver är arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna ca , det vill säga lika mycket som kostnaden för hela äldreomsorgen. Den senaste statistiken från RFV är nedslående. utbetalades sjukpenning för 108 . Detta ska jämföras med utbetalning för 48 . Även om den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier (, m.fl.) försöker påskina att sjukskrivningarna sjunkit såär det inte sanningsenligt. När det gäller de kortare sjukskrivningarna så betalar arbetsgivarna , efter en ändring av Socialdemokraterna, sjuklön för arbetstagare . Det är således inte sjukskrivningarna i sig som sjunker utan den officiella statistiken för sjukpenning. De långa sjukskrivningarna har också sjunkit i den officiella statistiken, men det beror främst på att de istället övergått till aktivitets- eller sjukersättning. har antalet personer som varit sjukskrivna eller längre ökat . Nästan vartannat pågående sjukfall har pågått längre än . 5.2En halv miljon förtidspensionerade - och allt yngre Antalet personer med aktivitets-/sjukersättning fortsätter att öka. Enligt utbetalades uppemot 528 000 ersättningar, vilket är en ökning med 33 500 jämfört med året innan och 100 000 fler än . av de nytillkomna aktivitets- sjukersättningarna gick till personer . Ökningen är mycket oroande eftersom det innebär att fler ställs mer permanent utanför arbetsmarknaden. 5.3Sveriges ekonomiska utveckling i fara på grund av ohälsotalen ekonomi är i fara och enskilda människor får vänta på rehabiliteringsinsatser på grund av regeringens handlingsförlamning inför de utmaningar som de höga ohälsotalen utgör. Utgifterna för sjukpenningen har nästan tredubblats /96. Det finns enligt inget som tyder på en minskning i utgifterna för sjukförsäkringen. I stället bedöms ökningen av kostnaderna bara fortsätta. med växande ohälsotal - vad gör den socialdemokratiska regeringen? Det är nu de växande ohälsotalen tog fart på allvar. Under hela har varit statsminister och Socialdemokraterna i regeringsställning. Flera utredningar, statistiska uppdrag, pratgrupper m.m. har passerat revy under dessa år, men från har det inte kommit mycket av konkreta förslag till åtgärder. Utgifterna för ohälsan ökar med ca per arbetsdag! Trots detta anser den socialdemokratiska regeringen att den har varit handlingskraftig med hänvisning till flertalet tillsatta utredningar och det tandlösa 11-punktsprogrammet. Sanningen är givetvis den motsatta. Trots goda genomarbetade förslag från olika utredningar har regeringen förblivit handlingsförlamad. Den socialdemokratiska regeringens förslag har varit lösryckta och mest präglats av ett ostrukturerat lappande och lagande som inte kommer att lösa de strukturella problem som finns inom socialförsäkringsområdet. Vissa frågor som lyfts fram, såsom stärkandet av den försäkringsmedicinska utbildningen, är dessutom gamla kristdemokratiska krav som år röstats ner i bl.a. av Socialdemokraterna. De åtgärdsförslag som har lagts fram kan möjligtvis bromsa den negativa utvecklingen - men inte vända kurvan. Den socialdemokratiska regeringen hade om den gått på förslag i budgetmotionen , om en ny rehabiliteringsorganisation, haft helt andra förutsättningar att komma till rätta med det växande ohälsotalet och underskottet i budgeten. 6Kristdemokraternas åtgärder för ett mer hälsosamt liv 6.1Vad är orsaken till de växande ohälsotalen? Det finns inga enkla förklaringar till att ohälsotalen ökat så dramatiskt . Svaret går inte att finna i att vi har blivit sjukare. Av flera utredningars1 arbete framgår det snarare att folkhälsan blivit något bättre. Svaret går heller inte generellt att finna i en sämre arbetsmiljö eller ett hårdare arbetsklimat. Den fysiska arbetsmiljön har genomsnittligt förbättrats under det senaste decenniet.2 En studie av arbetslivsinstitutet visar att utbrändhet är minst lika vanligt hos arbetslösa och studerande som hos förvärvsarbetande. är nästan var femte sjukskriven arbetslös. Av en enkätundersökning som RFV gjort bland långtidssjukskrivna framkommer det att hälften av sjukskrivningarna beror på andra faktorer än arbete eller arbetsmiljö3. Orsak till ohälsan kan inte heller härledas till att man exempelvis bor i en stressig storstadsmiljö. RFV har utrett frågan om de regionala skillnader som finns avseende sjukskrivningar och där framkommer det att Norrlandslänen, särskilt norrländsk glesbygd, ligger över riksgenomsnittet för ohälsotalet och att större kommuner som exempelvis och ligger under riksgenomsnittet. RFV:s enkätundersökning bland 15 000 långtidssjukskrivna visar att frågan om orsakerna till sjukskrivningar är komplexa. De långtidssjuka är långtifrån en homogen grupp och därmed heller inte mottagliga för samma typer av åtgärder. Enligt (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi) är sjukfrånvaron i hög internationellt sett. Ur ett svenskt perspektiv är ett av huvudresultaten av en studie4 att det finns ett starkare samband mellan sjukfrånvaron och konjunkturcykeln i än i övriga länder. Antalet äldre som riskerar att bli frånvarande från arbetet på grund av nedsatt arbetsförmåga är större i än i länder där färre personer är kvar i arbetslivet och i synnerhet . 6.2Bredare fokus på ohälsans orsaker Arbetsplatsen är inte den enda avgörande förklaringsfaktorn för den ökade ohälsan. När man läser regeringens texter och lyssnar på debatter slås man av hur dogmatiskt man ser på orsakerna till sjukfrånvaron. Arbetsplatsens beskaffenhet och arbetsmiljön verkar vara de enda faktorer som påverkar om människor mår dåligt och sjukskriver sig. Med ett sådant snävt fokus kommer man inte åt problemen. har ett betydligt bredare fokus. Utan att förringa arbetsplatsens betydelse i sammanhanget menar vi att det finns ett flertal orsaker till den ökade sjukfrånvaron. Grunden för åtgärder mot ohälsan måste bygga på en korrekt analys av orsaksförhållandena. drar slutsatsen att det är människors svårigheter att få hela livspusslet att gå ihop som skapar en betydande del av ohälsan. Utformningen av familje-, social-, folkhälso-, skatte- och jämställdhetspolitiken har stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med ohälsan. Ohälsan både i och utanför arbetslivet måste bekämpas genom att stärka den enskilda människans känsla av värde, inflytande och vardagsmakt. 6.3Föräldrar och barn behöver mer tid Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet och ökad arbetslöshet med därtill ökad rädsla för att förlora jobbet, försvårar föräldraskapssituationen. En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sina yrkesroller och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen, är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv. Här krävs en arbetsmiljö där det betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta måste gälla både män och kvinnor. Därför är det viktigt att ge föräldrarna såväl ansvaret som resurserna för att själva kunna utforma sin vardag och kunna välja barnomsorgsform som de anser bäst. förslag om barndagar ger föräldrarna denna viktiga valmöjlighet. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring med höjt golv och tak, rätten att vara tjänstledig som nybliven förälder, tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. anser att stressen måste minska också i hemmen. Möjligheten att köpa privata tjänster såsom städning, tvätt, reparationer av huset, fönsterputsning, bilvård o.s.v. måste öka. Det ger möjlighet för familjer att frigöra tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessa tjänster själva. Sänkt skatt på hushållstjänster skulle ge lägre priser och ett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra även för låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsuppgifter i hemmet, till förmån för andra aktiviteter alternativt vila. För ensamstående mammor är detta särskilt viktigt. 6.5Ett mänskligt och uthålligt arbetsliv Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Ett utrymme av självvalda arbetstider ger också positiv inverkan på arbetsklimatet och minskar stressfaktorn. menar att arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. Vi vill uppmuntra arbetsgivarna att tillämpa en flexibel förläggning av arbetstiden för sin personal. Vi ser även positivt på distansarbete och så kallade job-sharing, där två parter med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara t.ex. barnomsorg på ett familjenära sätt. Forskning visar att stress kan vara positiv , men att risken för utbrändhet vid långvarig stress ökar. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. vill förändra semesterlagen så att betald semester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning för den som såönskar.