ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K278 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom radiotidningar. För synskadade och människor med lässvårigheter är radiotidningar en förutsättning för att kunna delta i den demokratiska processen. En radiotidning är en inläst redigerad version av en papperstidning. Det finns ett stort antal radiotidningar i . Förutsättningarna när dagstidningarna började med radiotidningar 1989 var att de skulle få full kostnadstäckning för verksamheten. infördes en schablonersättning. har genom en konsult kommit fram till att det utbetalas olika summor beroende på hur många dagar tidningen utkommer. Tredagars får per utgivningsdag. Femdagars får per utgivningsdag. Sexdagars får per utgivningsdag. Sjudagars får per utgivningsdag. I schablonbeloppen tas bl a ingen hänsyn till löneläget för journalisterna eller antal abonnenter. Dessutom ges lägst bidrag till tidningar med . Dessa tidningar har fler och helgersättningar än tidningar med färre utgivningsdagar. Schablonerna har heller inte räknats upp trots löneökningar och andra kostnadsökningar. Det är mycket viktigt för demokratin att radiotidningarna får finnas kvar och utvecklas. Därför är det av största vikt att det finns tillräckliga incitament för att få dem att fortleva. Det är därför nödvändigt med en översyn av det schablonsystem för radiotidningar som finns .
mot · GS02K281 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa regler för hur ekonomiska medel till partierna skall användas. borde föregå med gott exempel när det gäller regler för hur ekonomiska medel får användas. Såär det emellertid inte, i synnerhet inte när det gäller de bidrag som partierna erhåller för sitt arbete i . Det saknas helt enkelt klara regler hur dessa medel får användas. har beslutats om ökade resurser till partikanslierna för att öka stödet till riksdagsledamöterna. Det borde innebära att dessa medel ska användas till just detta. Så verkar det emellertid inte vara. I ett nyhetsinslag i svt säger socialdemokraternas riksdagskanslichef, , att man inte tänker använda de tillskjutna medlen till ökat ledamotsstöd. I stället ämnar man använda pengarna i den kommande valrörelsen. Det är stötande att höra att medel som är avsedda för ett visst ändamål kan omvandlas till något helt annat. Inte minst ger det en bild hos allmänheten att politiker kan göra vad som helst med offentliga medel och att man helt självsvåldigt, utan några regler, bestämmer över tilldelade medel. bör skapa regler som innebär att de olika bidragen till partierna för att möjliggöra riksdagsarbete används till just detta. Medel som inte används på därför avsett sätt skall återkrävas. Dett bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K283 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att texten på valsedlar som används vid val till riksdag, landsting och kommuner skall ändras från "Du får bara markera en av dessa anmälda kandidater" till "Om du ej vill kryssa en kandidat, sätt då ett kryss i denna ruta". I har vi infört personval. I de tre senaste valen till riksdag, landsting och kommuner har vi använt valsedlar där väljarna haft möjlighet att kryssa för en kandidat på valsedeln. med personvalet beslutades att det fordrades en viss procent av de angivna rösterna till riksdags- () samt kommun- och landstingsval () för att en person ska passera det första namnet på listan. I samband med valet framgick det tydligt att många väljare inte har förstått sig på detta röstningsförfarande. Texten på valsedlarna har inte varit tillräckligt upplysande. Många väljare har haft den uppfattningen att om man inte kryssar för ett namn, betyder det att man accepterar den ordningsföljd som står på valsedeln. På valsedeln står: Du får bara markera en av dessa anmälda kandidater. För att komma till rätta med ovan nämnda missuppfattning anser jag att texten på valsedlar som används vid val till riksdag, landsting och kommuner ska ändras och utformas på följande sätt: Om du ej vill kryssa en kandidat, sätt då ett kryss i denna ruta.
mot · GS02K285 · 2004-09-28 00:00:00 — Det bör därför seriöst övervägas om Justitiekanslerns nuvarande åligganden, att tillvarata enskildas intressen gentemot staten, bör överföras till ombudsmän (), som åtnjuter stort förtroende hos allmänheten. Därigenom skulle JK:s roll renodlas till att endast vara regeringens företrädare. Allmänhetens osäkerhet till följd av Justitiekanslerns nuvarande dubbla lojaliteter kan härigenom undanröjas. Därför bör en översyn av JK:s uppgifter ske. Stärk roll som granskare har, enligt regeringsformen, flera viktiga uppgifter. Den stiftar lag, beslutar om skatt till staten, bestämmer hur statens medel ska användas och "granskar rikets styrelse och förvaltning" (RF 1:4). Den fjärde uppgiften - kontrollfunktionen - har tyvärr alltför mycket kommit i skymundan i arbete. Statens utgifter uppgår, enligt regeringens förslag i årets budgetproposition, till . Det är synnerligen angeläget att också avsätter tid, kraft och engagemang till att granska förvaltningen av de resurser som den själv ställer till regeringens och den övriga förvaltningens förfogande. En alltför liten del inte bara av fackutskottens arbete utan också av tiden i kammare ägnas åt uppföljning, granskning och kontroll. Exempelvis ägnas en stor del av höstens arbete åt att i detalj debattera statsbudgeten trots att ramarna och innehållet i budgeten, i enlighet med principerna i nya budgetordning, slås fast förhållandevis tidigt under "höstterminen". Med en ny budgetordning ökar kraven på att förändra sina arbetsformer och förskjuta fokus i sitt arbete. Behandlingen av statsbudgeten bör kunna förenklas. Det ger fackutskotten större utrymme att granska och följa upp tidigare fattade beslut. Fler debatter skulle också kunna hållas i kammaren om hur statens medel i praktiken används, vilken effektivitet och genomslagskraft de fattade besluten har och om det verkliga utfallet stämmer överens med de intentioner som låg bakom besluten, för att ta några exempel. Granskningen, inte bara den som sker i försorg, utan också den löpande uppföljningen och utvärderingen inom respektive sakområde, blir också viktigare i perspektivet att ska kunna ta tillbaka sin position som väsentlig politisk arena och fylla sin roll som svenska folkets främsta företrädare med reellt innehåll. En stärkt roll för inom granskningen kan komma att kräva förändringar i regler och bestämmelser av olika karaktär. En översyn av det befintliga regelverket bör därför ske med den utgångspunkten.
mot · GS02K288 · 2004-09-28 00:00:00 — Demokratisk insyn i Europeiska unionens arbetsgrupper tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad demokratisk insyn i den europeiska unionens arbetsgrupper. Inom EU-samarbetets ram arbetar ett stort antal arbetsgrupper med olika sakfrågor. Det normala är att företräds i arbetsgrupperna av tjänstemän från olika statliga verk och myndigheter. I arbetsgrupperna förbereds förslag till ändringar i lagstiftningen som i många fall kan ha stor betydelse för svenska medborgare, företag och myndigheter. Någon egentlig insyn av vilka frågor som bereds och vilken ståndpunkt som driver i de olika arbetsgrupperna har inte de folkvalda i förrän i ett väldigt sent skede i processen. Det är först när frågorna är i stort sett färdigberedda och lyfts upp på ministernivå som olika utskott blir involverade i processen. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Den demokratiska insynen i de olika arbetsgrupperna bör därför stärkas. En modell att göra detta skulle exempelvis kunna vara att alla arbetsgrupper rapporterade sitt arbete till berört utskott i .
mot · GS02K289 · 2004-09-29 00:00:00 — Granskning av pornografins utbredning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pornografi. Sexualiseringen har ökat i vårt samhälle. Den sprids långt ner i åldrarna och förekommer i allt högre grad bland småflickor, framför allt utifrån val av kläder som korta kjolar, stringtrosor och urringningar på små flickor. Det är kläder som egentligen är avsedda för vuxna kvinnor. Denna trend måste brytas och vändas så att barn får vara barn så länge de är det. Utvecklingen har influerats av de många pornografiska inslagen i samhället som riktar sig främst till män. Det är dock kvinnorna som drabbas mest. Så länge pornografin finns kan vi aldrig uppnå verklig jämställdhet. Pornografi vidmakthåller mäns överordning och kvinnors underordning. I pornografin ges budskapet att kvinnor är objekt som alltid finns tillgängliga för mäns behov. Viss pornografi är ren dokumentation av mäns övergrepp på kvinnor, flickor och barn. Dess budskap är att kvinnor och flickor önskar och njuter av sexuell underordning. Försvar av denna pornografi är försvar av våldtäkt och sexuellt utnyttjande i yttrandefrihetens och tryckfrihetens namn. Kvinno- och tjejjourrörelsens omfattande kunskap om pornografins följder för kvinnor måste tas till vara och användas för att motverka utbredningen av våld mot kvinnor och pornografi. Feministisk forskning om pornografi och mäns våld mot kvinnor osynliggörs och förnekas i samhället. Den berättar att genom pornografin har sexualiseringen gjorts till något normalt, framför allt i medier. Exempel på detta är H&M:s annonskampanjer med vågade bilder på trådsmala tjejer med "perfekta" kroppar som ger signalen till de tjejer som möter kampanjen att det är så de ska se ut och agera för att vara accepterade. Ett annat exempel av den ökande acceptansen av pornografi är att antalet besökare på porrsajter på nätet ökat markant. Alla kvinnors rättigheter och unga flickors syn på sig själva som tillräckliga måste vara målet, och av det följer ett pornografifritt . Av det följer ett fritt från erotisering av övergrepp. Återigen är det för vårt land att hyllas för att ta till vara kvinnors mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att ta ställning mot pornografin och sexualiseringen och dess skadliga konsekvenser för kvinnor i alla åldrar. Målet måste vara att ta ett helhetsgrepp om problemet.
mot · GS02K290 · 2004-09-28 00:00:00 — Medborgarnas delaktighet i Europapolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör tillsättas en utredning för att se över hur vi förbättrar medborgarnas delaktighet i Europapolitiken. Deltagandet i EU-parlamentsvalen ligger väldigt lågt och dessutom kan vi i de senaste valen se ett minskat valdeltagande. Förra valet låg valdeltagandet på och i årets val sjönk det till . Detta är allvarligt och någonting måste göras. De politiska partierna har sitt ansvar men även bör se över rådande arbetssätt för att kunna förbättra informationen och därmed öka delaktigheten bland medborgarna. Om fler får förståelse för hur det politiska arbete går till och vilka frågor som diskuteras kan fler känna delaktighet och vara med och påverka. Det är en viktig del i demokratiprocessen. så finns det mycket bra informationsmaterial som berättar om arbetet i EU. Det produceras både i och i övriga . Det viktiga är dock att det verkligen kommer medborgarna till del. En genomgång av hur informationen sprids både från riksplanet men också på kommunnivåär därför nödvändig.
mot · GS02K294 · 2004-09-29 00:00:00 — Ny folkomröstning om kärnkraftens framtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyad prövning av kärnkraftens ställning genom att en ny folkomröstning i frågan hålls. ägde i en folkomröstning rum om kärnkraftens avveckling. Folkomröstningen var rådgivande, men de politiska partierna förband sig dock att följa omröstningens utslag. Precis som i ATP-omröstning fanns tre olika linjer att välja mellan. Linje 1 stöddes av och näringslivet och innebar att kärnkraften skulle avvecklas i den takt som var möjlig med hänsyn till bland annat framtida behov av elektrisk kraft och upprätthållande av välfärd och sysselsättning. En identisk formulering återfanns på valsedeln för linje 2 bakom vilken socialdemokraterna, och ett antal fackliga organisationer stod. Men linje 2 hade också en baksidestext, där bland annat utfästelser gjordes om att framtida energianläggningar av betydelse skulle ägas av stat och kommun. Linje 3 slutligen utlovade ett stopp för fortsatt utbyggnad av ytterligare kärnkraftverk och snabbavveckling av de kärnkraftsreaktorer som var i drift; skulle alla dessa vara avvecklade. I folkomröstningen lyckades inte något alternativ vinna egen majoritet. Linje 2 erhöll av de angivna rösterna, linje 3 fick och linje 1 samlade . röstade blankt och valdeltagandet var det högsta hitintills i en svensk folkomröstning - . Det har gått nästan detta beslut. Endast en reaktor har stängts av () och ytterligare en är föremål för beslut om avveckling (). Inte heller har frågan om kärnkraftens plats i den svenska energiförsörjningen avförts från den politiska dagordningen, utan den fortsätter att vålla debatt och politisk splittring. Svårigheten att leva upp till de högt ställda ambitionerna i beslut - alla reaktorer skall vara avvecklade till 2010 - kan bero på att de yttre förutsättningarna har ändrats. Nya ekonomiskt konkurrenskraftiga och miljömässigt acceptabla energikällor har tillkommit i en långsammare takt än förväntat, som kärnkraftens negativa effekter bitvis omprövats. Men det kan också bero på att det finns en osäkerhet i hur beslutet i sig skall tolkas. ingick nämligen inte som något av de alternativen som folket hade att ta ställning till, utan tillkom efteråt på initiativ av socialdemokraterna. Denna skärpning i politiken har skapat en kvardröjande och ständigt närvarande osäkerhet. Arvet års folkomröstning verkar förlamande på svensk energiförsörjning och vad viktigare är, den reser en principiellt viktig fråga, nämligen den om hur länge en Riksdag skall vara bunden av ett utslag i en formellt rådgivande folkomröstning. Mot bakgrund av vad som ovan sagts är det därför angeläget om dessa oklarheter kunde undanröjas genom en förnyad prövning av frågan i en ny folkomröstning. Därutöver vill vi peka på ytterligare en omständighet till varför frågan bör tas upp på nytt. Under det gångna kvartsseklet har väljarkåren genomgått betydande förändringar. Uppskattningsvis 2,5 miljoner nya väljare har tillkommit och att 1,5 miljoner försvunnit genom att de avlidit. Det är därför angeläget att de nya väljargrupperna får möjlighet att avge sin syn på frågan.
mot · GS02K295 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens medverkan med uppbörd av medlemsavgifter till och andra trossamfund bör upphöra. är skild från staten. I samband med förändringen infördes en helt ny föreningstyp som kallas "registrerat trossamfund". har fortfarande särskild rätt till hjälp av staten när det gäller bestämmande, debitering och redovisning av kyrkans medlemsavgifter. Även andra registrerade trossamfund kan beviljas uppbördshjälp av regeringen. Andra registrerade trossamfund än som vill ha uppbördshjälp skall innan uppgifterna lämnas till staten inhämta skriftligt samtycke från samtliga medlemmar som skall erlägga avgift. Så långt allt väl, men lagen föreskriver vidare att om det registrerade trossamfundets stadgar innehåller regler om skyldighet för medlemmarna att betala avgift till trossamfundet i den ordning som gäller för skatter och avgifter enligt skattebetalningslagen, skall medlemmarna anses ha lämnat sådant samtycke. är det endast ett registrerat trossamfund, den , som använder sig av "samtycke via stadgarna". Ordningen har skapat stora problem för många som utan samtycke har rapporterats in som medlemmar i . Enligt uppgifter från () har det lämnats in över 11 000 rättelser avseende personer som under inkomståren 2001-2003 felaktigt kan ha påförts kyrkoavgift och fler rättelser förväntas inkomma. I sammanhanget är det särskilt illa att bevisbördan att visa att medlemskap inte föreligger eller att samtycke inte har givits ligger på den enskilde. I praktiken kan därmed ett registrerat trossamfund som tillämpar "samtycke via stadgarna" anmäla vem som helst vars personnummer de kommit över och därefter blir det den enskildes sak att bevisa att det inte stämmer. Det är ett flagrant brott mot den negativa föreningsfriheten. Även om det endast är en mindre del av uppbördshjälpen som inte fungerar tillfredsställande går det att principiellt ifrågasätta varför staten skall medverka till uppbörd av medlemsavgifter till och andra trossamfund. Staten är skild från kyrkan och bör i linje med det inte heller blanda sig i kyrkans verksamhet. Rent praktiskt och teknisk är det i dagens moderna samhälle inte heller svårt att lösa hantera uppbörden, vilket exempelvis kan ske via autogiro. Därför bör statens medverkan med uppbörd av medlemsavgifter till trossamfund upphöra.
mot · GS02K296 · 2004-09-29 00:00:00 — Samverkan mellan myndigheter för att motverka bidragsfusk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan av myndigheter för att avslöja bidragsfusk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva den myndighetssekretess som finns mellan myndigheter. Avslöja bidragsfusket inom socialförsäkringssystemet har slagit larm om att uppfattningen om vad som är skäl för sjukskrivning inte längre svarar mot försäkringens ursprungliga syfte. Trötthet eller bråk med chefen har bl.a. uppgetts som skäl till sjukskrivning. i län har gjort en studie vars slutsatser pekar på behov av samordning mellan olika myndigheter för att stävja fusk och bedrägeri, ett förändrat arbetssätt inom samt vissa fall också regel- och lagändringar. Fallstudierna från län som rör bedrägerier med sjukförsäkringen visar på två olika typer. Den ena påvisar förekomsten av systematiskt missbruk av försäkringen i kombination med annan brottslighet, främst bulvanverksamhet och flera fall av skattefusk samt bedrägeri med arbetslöshetsförsäkringen. Den andra typen påvisar förekomsten av bedrägeri med såväl sjukförsäkring som arbetslöshetsförsäkring parallellt med ett lagligt heltidsarbete. Fallstudierna som berör bostadsbidrag och underhållsstöd uppvisar ett gemensamt mönster. Huvudprincipen är här personer med barn som uppger att de är ensamstående men i verkligheten sammanbor med en annan person. Genom ett effektivt samarbete mellan de olika myndigheter som handhar olika välfärdssystem kan missbruket upptäckas. Man bör därför häva den myndighetssekretess som skyddar dem som missbrukar våra försäkringssystem. Vi har byggt upp våra trygghetssystem för att kunna hjälpa dem som verkligen behöver samhällets stöd. Därför får ambitionen att stävja fusk och bedrägeri inte gå ut över dem som är berättigade till stöd från våra socialförsäkringar.
mot · GS02K297 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vallagen skall kompletteras med en bestämmelse som eliminerar, eller åtminstone motverkar, att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar ej är synkroniserade. begär att regeringen låter göra en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i i enlighet med vad som anförs i motionen. Rikets indelning i valkretsar vid allmänna val är reglerat i 2 kap. vallagen (SFS 1997:157). Riksdagsvalkretsarna är fastslagna i vallagen (2 kap. 2 §). Beslut om landstingsvalkretsar fattas av , sedan kommunerna fått tillfälle att yttra sig. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 8 § vallagen). Indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige. För att vara giltigt skall beslutet vara fastställt av (2 kap. 9 § vallagen). Vallagen innehåller vissa bestämmelser om samordning av gränserna för landstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 § vallagen). Motsvarande synkronisering finns inte vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar. Detta har medfört att "ologiska" gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. I omfattar länets norra och östra valkrets hela f.d. län (13 kommuner) medan länets västra valkrets omfattar åtta kommuner i f.d. . Vid indelningen i landstingsvalkretsar har emellertid kommuner från såväl västra riksdagsvalkretsen som norra och östra valkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklara indelning har skapats i sydöstra , d.v.s. landstingsvalkretsen hämtar sitt område både från norra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra. Ett sådant förhållande skapar förvirring hos väljarna. Det politiska arbetets karaktär av personligt förtroendeuppdrag har tunnats ut i takt med att politikens makt har byggts ut och blivit alltmer teknokratiserad. Det folkliga engagemanget sviktar. Valdeltagandet sjunker för varje gång. Väljarna upplever det som ytterst förvirrande att de kan rösta på en politiker i landstingsvalet, men när samme politiker också kandiderar till , kan det vara i en annan valkrets.
mot · GS02K298 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om en handikappanpassning av huvudentré. I (BFS 2003:19), , lag om enkelt avhjälpta hinder, lag om förbud mot diskriminering (2003:307) samt HO:s utgåva angående statliga myndigheters uppfyllande av tillgänglighet stadgas att alla medborgare skall ha möjlighet att komma in till lokaler och allmäna platser dit allmänheten har tillträde. I förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av handikappolitiken fastslås att statliga myndigheter skall vara ett föredöme. Det gäller både i kontakten med medborgarna och som arbetsgivare. Myndigheterna skall vara tillgängliga för människor med funktionshinder. hänvisas funktionshindrade till Allmänhetens entré i , som är en sidoingång. Detta måste anses som en nödlösning, då det enligt lag fastställs att en särskild ingång för funktionshindrade ej är giltig. Oavsett om bevekelsegrunderna för att åsidosätta lagtillämpningen är av kulturell eller ekonomisk natur kan det inte anses som ett godtagbart skäl att riksdag inte kan nås genom huvudentrén av funktionshindrade. är inte enbart en myndighet, utan även vårt lands ansikte utåt. Därför bör uppfylla alla normer för tillgänglighet.
mot · GS02K299 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra kommunallagen så att kommuner och landsting inte kan bedriva näringsverksamhet. Enligt kommunallagens 2 kap.7 § har kommunerna rätt att bedriva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . När det gäller formuleringen "till allmän nytta" gör kommunerna i vissa fall rätt vidlyftiga tolkningar. Det finns en rad exempel på kommuner som driver vandrarhem, solarier, båthamnar etc. Som ett exempel kan nämnas en medelstor svensk kommun som i sin växthusverksamhet drivit upp inte bara växter som använts för utplantering i kommunens parker, utan även växter som sålts externt. För det första måste man fråga sig om det är riktigt att en kommun kan producera varor och tjänster för extern försäljning, utan vinstsyfte. På det viset kan priserna på det producerade hållas nere vilket snedvrider konkurrensen. För det andra kan det starkt ifrågasättas om skattemedel skall användas på det sättet. Är det verkligen rimligt att kommuner och landsting ges möjlighet att ägna sig åt verksamhet som hotar det privata näringslivet?