ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub285 · 2004-09-30 00:00:00 — som pilotkommun för lärlingsutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning i . har i en proposition föreslagits besluta om en ny lärlingsutbildning inom gymnasieskolans ram . Beslut i frågan väntas fattas av . har drivit frågan om en lärlingsutbildning och välkomnar Socialdemokraternas senkomna uppvaknande, även om vi föredragit en modell där lärlingsutbildningen sker som ett eget program och inte inom ramen för befintliga program. Lärlingsutbildningen ska ge en gedigen yrkesutbildning. Den ska utformas lokalt och i samarbete med näringslivets företrädare - inklusive fackförbund och skyddsombud - med ett nationellt perspektiv för att skapa en god utbildning för både samhälle och den enskilde. Praktik bör varvas med teori redan första terminen. Eleven ska dock betraktas som elev . Skolan är alltså huvudman för hela utbildningen oavsett var den är förlagd. De teoretiska delarna ska knytas till praktik i möjligaste mån. Teorin ska ge goda generella baskunskaper. Fördelningen bör vara av teori respektive praktik . För att inte splittra praktiktiden i företagen är det viktigt att de teoretiska ämnena läses koncentrerat . Skolan svarar för handledning till kontaktpersonerna på företagen. Samarbetet byggs upp och utformas flexibelt efter lokala förutsättningar och strategier. Genom att praktiken börjar så tidigt ges stora möjligheter för eleven att bedöma om det valda yrket är det rätta. I en modern, flexibel lärlingsutbildning måste skola och arbetsliv dela på ansvaret för utbildningen. Genom att samarbeta med arbetslivet kan utbildningen hålla den standard som branscherna kräver. Den som är intresserad av ett visst område engagerar sig betydligt mer och blir mer kreativ. En lärlingsutbildning kan vara en väg att ge gymnasieeleven bred kännedom om arbetsinnehåll och moderna metoder och kunskaper för att kunna utföra ett arbete med kvalitet. Företagen ska sträva efter att ge eleverna en så "bred" yrkeskompetens som möjligt. De ska självfallet inte tvingas anställa eleven/lärlingen efter avslutad utbildning, men erfarenhet visar att lärlingar ofta erbjuds anställning. Eleven/lärlingen får en viss ersättning från företaget enligt "lärlingsavtal" i relation till den insats som görs i produktionen, förslagsvis . är en kommun där det är utmärkt att prova införandet av lärlingsutbildning. I kommunen finns såväl en gedigen yrkes- som hantverkstradition, också inom de hantverk som hotas av utplåning i brist på yrkeskunniga. I skulle en lärlingsutbildning kunna byggas upp och på så sätt fungera som en modell för övriga landet. Staten bör se positivt på det och via erforderliga myndigheter stödja en sådan möjlighet. Det bör ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub287 · 2004-09-28 00:00:00 — Bättre arbetsklimat i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre arbetsklimat i skolan. Det är allmänt känt att arbetsklimatet på våra skolor inte är bra. Kränkningar, mobbning och allmänna attitydproblem tillhör fortfarande vardagen på alltför många skolor . Ofta beror bekymmer på en enskild skola på att ungdomarna går omkring på skolorna helt på egen hand, de vuxna som skulle kunna "stämma i bäcken" vid händelser finns inte tillgängliga. Skolans egen personal har hög arbetsbelastning och har inte möjlighet att delta i elevers aktiviteter. Ungdomarna är inte vuxna nog att ta ställning vid konflikter. De vågar inte ta egna initiativ eller agera självständigt vid nya händelser. Bara genom att öka antalet vuxna i skolan skulle möjligheterna att ställa till oro och mobbning drastiskt minska. Det borde alltid finnas en vuxen som tar tag i händelsen och rättar upp situationen. Eleverna skulle på detta sätt få den grundtrygghet de så väl behöver. De kunde ägna sig åt skolarbetet, istället för att gå och bevaka sin personlighet. De skulle slippa känna rädsla för påhopp, gliringar eller allmän oro. För att öka antalet vuxna i skolan borde man undersöka möjligheten att införa en allmän föräldradag. Kanske kunde också en del av arbetslösa eller de som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder delta i skolans verksamhet på ovan beskrivet sätt.
mot · GS02Ub288 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall ta ett större ansvar för att i ges en trygg finansiell försörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verksamhet skall användas som en inspirationskälla i landet för att öka svenska elevers intresse för naturvetenskap och teknik samt för samspelet mellan dessa ämnen och kulturen. Flera undersökningar har pekat på svenska elevers minskande intresse för naturvetenskap och teknik. Detta är alarmerande eftersom det riskerar att utarma de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna på högskolor och universitet. Särskilt de mindre högskolorna har haft svårt att fylla platserna på sina naturvetenskapliga och tekniska program. Att lyckas attrahera fler till dessa utbildningar är viktigt för tillväxt och framtid som kunskapssamhälle. har en framgångsrik industrisektor som är helt beroende av att det finns många duktiga naturvetare och tekniker. För att kunna behålla denna tätposition behövs en förändring av många elevers inställning. En myt som har spridit sig är att tekniker och naturvetare aldrig får några sociala jobb. Kommentarer som att "de jobbar bara med maskiner och inte med människor" är inte ovanliga bland elever som är i färd med att välja inriktning. Den som är verksam inom det tekniska och naturvetenskapliga området vet att inget kunde vara mer felaktigt. Den typen av problemlösning som dagens naturvetare och tekniker brottas med är helt omöjlig att lösa på egen hand. Det är nödvändigt att arbeta i lag eller projektgrupper för att lyckas. På forskningsnivåär det en självklarhet att det är i samspelet mellan olika individer och i möten med andra människor som nya upptäckter föds. i är ett som på ett exemplariskt sätt lyckats väcka ett intresse hos många barn och ungdomar för naturvetenskap och teknik. På går att finna ett samspel mellan dessa ämnen, nyfikenhet, lärande och kultur som är värt att sprida till fler platser i landet. Museet upp av såväl det privata näringslivet, som forskningsvärlden. verksamhetsidéär att skapa upplevelser som ökar lusten till kunskapssökande och aktiv verksamhet inom naturvetenskap och teknik. Målgruppen är i första hand barn och ungdomar mellan . ska stödja utvecklingen av lärande, och målsättningen är att medverka till en ökad rekrytering till högskolor, universitet och näringsliv. Målet är att attrahera 500 000 besökare . Finansieringen av verksamheten har dock varit svår. En del av utställningarna har tvingats stänga på grund av ekonomiska svårigheter. Detta trots ett stort antal besökare och tämligen höga inträdesavgifter. har inte lyckat utveckla samarbetet med skolor i sådan utsträckning som från början var tänkt. Den verksamhet som bedrivs i regi är helt klart sådan att den delvis är av riksintresse. Staten borde därför ta ett ökat ansvar för att framtida finansiering kan tryggas och att verksamheten kan utvecklas. Axel Darvik (fp)
mot · GS02Ub289 · 2004-09-29 00:00:00 — Avgiftsfria studier vid universitet och högskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillägg i högskolelagen om avgiftsfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omförhandling av avtal med vissa högskolor i linje med principen om avgiftsfrihet. Det är en svensk utbildningspolitisk princip att utbildning i grundskola, gymnasium och på universitet och högskola skall vara avgiftsfri för individen. På olika sätt börjar denna princip att ifrågasättas. Universitet och högskolor kan bedriva s.k. uppdragsutbildning. Vanligast förekommande är att en kommun eller landsting köper en oftast specialkonstruerad utbildning för en grupp anställda. Vidare kan vissa högskolor som utifrån ägandeform har särskilda avtal med regeringen få ta ut avgifter för utbildningar som ej har sin motsvarighet vid statliga universitet och högskolor. Detta gäller t.ex. i och . I förs nu en diskussion om att göra det möjligt att ta ut studieavgifter av studenter som kommer från länder utanför EES-området. Vi menar att detta är steg mot en helt ny syn på utbildning, utbildning som handelsvara, vilket också riskerar att vara steg bort från de värden om frihet, jämlikhet, kritisk granskning och vetenskaplighet som högre utbildning står för . Att utbildning vid universitet och högskolor i huvudsak skall finansieras med offentliga medel gäller även i resten av , till skillnad från exempelvis där universitetens inkomster främst kommer från donationer och avgifter. har emellertid alltfler röster hörts, både i och i andra länder, för att införa studieavgifter för studenter. Lika tillgång till utbildning är en fråga om rättvisa och jämlikhet. I propositionen "Den öppna högskolan" (prop. 2001/02:15) fastställs målet att alla som har förutsättningar att klara studierna skall antas till högskolan och att studenternas bakgrund ej skall vara avgörande. Breddad rekrytering och mångfald är målet. Det säger sig självt att avgifter för utbildning skulle slå hårdast mot dem som har sämst ekonomi och som kommer från studieovana miljöer. Den sociala snedrekryteringen skulle med andra ord öka om avgifter infördes. Ett sätt att garantera avgiftsfrihet är att lagstifta om detta. Vi menar att det nu är nödvändigt att lagstadga om det som varit praxis, nämligen avgiftsfriheten för svenska studenter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare bör de avtal som finns med vissa högskolor omförhandlas så att avgifter ej kan tas ut av studenter från . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub294 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av hantverksutbildning för vuxna. Det råder stor brist på yrkesutbildade hantverkare och än mer påtaglig kommer denna brist att vara . saknas yrkesutbildning för vuxna som gått annat program än ett yrkesförberedande program på gymnasiet. är sämst i på att värdesätta ett gott yrkeskunnande och där man efter genomgången utbildning kan säga sig ha en yrkesutbildning. Detta gäller både om man gått ut ett hantverksprogram eller vill ändra sitt yrkesval och omskola sig som vuxen. Utan att för den skull vara arbetslös! Bekymren tog sin början när yrkesskolorna försvann och ersattes med en gymnasieskola, som svikit alla de elever som har handlag och intresse för att utbilda sig i ett praktiskt yrkeskunnande. Regeringen favoriserar elever som går på de teoretiska utbildningarna framför yrkesutbildningarna. Varför annars kräva att alla elever skall klara engelska, tyska och matte medan man inte kräver obligatoriska hantverkskurser på de teoretiska linjerna? Intelligens handlar inte bara om teori. finns möjligheter för en hantverkare att läsa vidare till ekonom - men inte för en ekonom att omskola sig till hantverkare. Om problemen är stora för yngre elever, som vill utbilda sig till hantverkare inom gymnasieskolans program är problemen inte mindre då det gäller vuxna som vill omskola sig till ett hantverksyrke. Behovet av en utbildningsreform så att man också i kan erbjuda vuxna en hantverksutbildning - med lärlingslön alternativt studiemedel - är mycket stort.
mot · GS02Ub295 · 2004-09-29 00:00:00 — Elevens fria val till gymnasieskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevens fria val till gymnasieskola. Som nästan vuxna, på väg att ta ett stort steg i sin utbildning, finns nästan alla våra ungdomar som är på väg in i gymnasieskolan. Många skall ta steget att på allvar påbörja den utbildning till det arbete man vill ha . Inför det valet finns många begränsningar som måste reduceras. Det enklaste och mest självklara måste vara begränsningen om tillhörighet. Det måste bli självklart att jag som elev alltid har rätt att välja den utbildning som jag själv har preferens till, på den skola som jag själv vill gå på, utan att hinder sätts upp av vare sig statliga eller kommunala regleringar. i samband med regler om förändringar i gymnasieskolan är det att ta bort alla begränsningar om i vilken skola en elev vill gå på. Låt eleven själv välja skolan hon eller han vill ha sin utbildning på.
mot · GS02Ub297 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av situationen för svenska elever utomlands. Språket är det viktigaste verktyget för människan att behålla sin identitet och kultur. Genom sitt modersmål lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning, . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen istället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att analysera vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GS02Ub298 · 2004-09-16 00:00:00 — Förbud mot terminsavgifter på universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett lagförbud mot terminsavgifter för svenska studenter på universitet och högskolor. Från olika håll, bland annat , förs emellanåt fram ett förslag om att införa terminsavgifter för svenska studenter i den högre utbildningen. Vi vill hävda att detta är fel väg att gå för . Tvärtom anser vi att samhället har ett ansvar att göra högre utbildning tillgängligt för alla, inte bara för dem med en privilegierad bakgrund. Risken för att terminsavgifter ska leda till ökad social snedrekrytering till högskolan är mycket stor. När ungdomar från mindre bemedlade familjer eller från familjer med icke akademisk bakgrund står inför valet att välja att vidareutbilda sig, blir den ekonomiska aspekten viktig. Dagens studiemedelssystem är fördelaktigt men om ingen av föräldrarna har studerat på högskola finns ofta inte stimulansen till högre utbildning naturligt i hemmet. Med en väntande studieskuld blir avståndet mellan att påbörja studierna och att kunna dra nytta av utbildningen alldeles för stort för många. Att tvingas öka sin skuldsättning med ytterligare 20 000-40 000 per studieår för att ha råd att köpa sin utbildning gör stor skillnad. För att poängtera att terminsavgifterna för svenska studenter inte ska förekomma och att förhindra att avgifter införs smygvägen, bör ett uttryckligt förbud mot sådana införas i lagstiftningen. Terminsavgifter för svenska studenter skulle utgöra ett brott mot de principer som ligger till grund för utbildningspolitiken. Ska sådana införas bör ett rikdagsbeslut krävas. Därför bör regeringen återkomma till med ett lagförslag om avgiftsförbud.
mot · GS02Ub299 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet att många studenter har betalningsanmärkningar. 2001 reformerades studiemedelssystemet. Det nya systemet hade som övergripande mål att skapa ett enkelt och överblickbart system. Studiemedelssystemet gav också den enskilde ett större betalningsansvar än vad tidigare studiemedelssystem gjort. Systemet har varit verksamt och man kan nu se vissa problem med reformen. har i betalningskrav från före detta studenter som inte klarar av sina avbetalningar. Den vanligaste orsaken till att studenterna inte klarar återbetalningen är avbrutna studier eller att studenterna inte fått jobb direkt efter sin utbildning. Kravet pååterbetalning kommer oftast efter avslutade studier då många inte haft möjlighet att hitta lämplig försörjning. Om det finns delar i det nya studiemedelssystemet som skapar svårigheter för studenter och deras förmåga att betala tillbaka sina studiemedel såär det ett allvarligt problem som regeringen måste se över.
mot · GS02Ub304 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg. Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 1-5 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, och möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den skillnaden framgår inte av betyget, och incitamentet för att höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt, såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, till exempel G+. Det skulle innebära att det blev sex betygssteg, istället för nuvarande tre, samt IG (Icke godkänt). För den som inte kvalificerat sig för Godkänd borde läraren ha möjlighet att skriftligt dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull, och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Skånberg (kd)
mot · GS02Ub306 · 2004-09-30 00:00:00 — Det finns metoder mot mobbning som förespråkar att föräldrarna "inte blandas in". Det tycker är fel. Föräldrar har rätt att få veta hur deras barn har det i skolan, och de kan också bidra till en lösning av problemet. Mobbare ska kunna flyttas från skolan så att offren kan gå kvar. anser att elever som gjort sig skyldiga till grova kränkningar eller våld måste kunna flyttas från den skola där offret går. finns på bara möjligheten att visa ut en elev från klassrummet under ett undervisningspass. Det är vanligt vid mobbning att den som utsatts inte klarar av att gå tillbaka till skolan. En elev som utsatts för allvarliga kränkningar är under oerhört stor psykisk press även efter det att kränkningarna upphört. Naturligtvis ska mobbaren få stöd för att kunna komma ur sitt destruktiva beteende och garanteras bra undervisning, även om han eller hon flyttas från sin skola. Det är angeläget att arbeta på lång sikt med att lösa problemet, i samarbete med eleven, elevens föräldrar och med professionell hjälp utifrån. Ofta är det en grupp av elever som står för mobbningen, och när de är ensamma har de inte samma makt. Därför är ett effektivt sätt att stoppa mobbningen att splittra mobbargängen i olika klasser eller skolor. Sexuella trakasserier är också mobbning och måste stoppas. tar lagstiftningen inte lika allvarligt på sexuella trakasserier av elever som av vuxna. I jämställdhetslagen har en strängare lagstiftning införts mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Det är viktigt att elevers situation när det gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt som arbetstagarnas. Det är också vad utredningen ansvar för kränkningar av elever föreslog när de lade fram sitt betänkande . anser att regeringen ska återkomma med en sådan lagändring. Stöd till dem som utsatts för kränkningar. Det är mycket traumatiskt för ett barn att bli utsatt för kollektiva fördömanden. Sker det , införlivas de andras negativa värderingar i den egna självbilden. Barn kan behöva stöd efter det att kränkningen upphört för att bygga upp sin självkänsla igen. Detta arbete ska skolan göra i samarbete med eleven, elevens föräldrar och med professionell hjälp utifrån. Stöd för elever som kränkt andra. Elever som stör undervisningen eller trakasserar elever och lärare ska kunna avskiljas. är det viktigt att de får stöd och hjälp för att kunna återinträda i klassen/skolan. Särskilda stödgrupper med få elever per lärare är en metod att uppmärksamma och hjälpa elever som kränkt andra. Inte sällan grundar sig det utåtagerande beteendet i en missriktad besvikelse över egna dåliga skolresultat. Att i lugn och ro få stöd av lärare som har vana vid att hantera "stökiga" elever kan ge goda resultat. Axel Darvik (fp) "Men det sättet att använda påföljder är inte tillåtet enligt lagen. Kränkningen för elever blir för stor. Endast elevens studiesituation, och inte beteende, får motivera en flytt till en annan grupp." säger undervisningsrådet till .
mot · GS02Ub310 · 2004-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa utvecklingen och se över behovet av grundutbildning och högre utbildning inom området animation. startade animationsutbildning i . Det är första animationsutbildning på högskolenivå och bedrivs som en tvåårig kompletterande konstnärlig utbildning om 80 poäng. Grunden för verksamheten bygger på ett samarbete mellan i , och och . animationsutbildning anses vara en av världens främsta inom sitt område och trycket på skolans platser är intensivt. Lokalt och regionalt får skolan stöd genom lokaler samt genom ekonomiska resurser. Under de år utbildningen byggts upp har skolan också beviljats EU-stöd i två omgångar för varsin treårsperiod. Det stödet upphör . vill nu gå vidare och starta en spetsutbildning på magisternivå i animation och animerad film. En satsning som skulle ge skolan en unik ställning i . Behovet av en högre utbildning inom området kommer ocksåöka i takt med att fler grundutbildningar startar runt om i landet. Med sin redan väl uppbyggda och etablerade organisation, som åstadkommits utan statliga pengar, kan väl svara upp mot det behovet. Animationshögskolans betydelse för regionen är också värd att nämnas. har fått möjlighet att etablera sig i en tidigare eftersatt region. Nya verksamheter har fått fart i skuggan av . Till exempel har en gymnasieskola med nationell intagning inriktad på animation startat. Nya företag, inriktade på animation och digital media, har funnit en plats i området. Det finns alltså all anledning att uppmärksamma utbildningen och dess betydelse för såväl utvecklingen inom området animation som utvecklingen inom regionen. Behovet av att skolan får finnas kvar är stort och nödvändigt. Det är därför angeläget att följa utvecklingen samt att se över behovet av såväl grundutbildning samt högre utbildning inom området animation .
mot · GS02Ub311 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkortsutbildning i skolan. Körkortet har fått en allt större betydelse i yrkeslivet. Fler och fler anställningar och arbetsgivare ställer krav på att den anställde har ett körkort. Körkortet har betydelse vad gäller valfriheten till yrkesval och bostadsort. Det har blivit mycket dyrt att ta körkort. Körkortet är på väg att bli en klassfråga. Det måste ligga i samhällets intresse att utjämna klyftorna i så stor utsträckning som möjligt. Vissa yrkeslinjer i gymnasieskolan erbjuder eleverna ett stöd eller hela kostnaden för körkortsutbildning . Det är bra men inte tillräckligt eftersom det fortfarande finns elever som inte får denna möjlighet. Det rimliga borde vara att samtliga elever inom gymnasieskolan skall erbjudas en körkortsutbildning. Regeringen bör ges i uppdrag att till framlägga förslag om hur en sådan undervisning ska utformas.