mot · GS02Sf266 · 2004-09-30 00:00:00 — 4.1IOM:s roll i program som går ut på att hindra människor att fly9 4.2IOM:s administration och förvaltning av lägren för asylsökande på och , Papua Nya Guinea10 4.4IOM och s.k. frivilligt återvändande11 4.5Gemensamt uttalande om IOM av och Human Rights Watch11 5Utvecklingen i Europeiska unionen12 5.1Hoten mot de mänskliga rättigheterna, i synnerhet asylrätten, från kampen mot terrorismen13 5.3Rådsdirektiv och rambeslut om straff för den som underlättar icke auktoriserad inresa, eller icke auktoriserad vistelse i medlemsstat15 5.4Handlingsprogram för att bekämpa illegal invandring15 5.5Förordningen om kriterier för fastställande av vilken stat som är skyldig att pröva en asylansökan16 5.7Rådsdirektiv om miniminormer för när medborgare och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd (skyddsgrundsdirektivet)18 5.8Förslag till rådsdirektiv om miniminormer för medlemsstaters förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus19 6.3Utländska kvinnors stryktålighet - en översyn av 2 kap. 4 § utlänningslagen20 6.4Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning21 6.5Handläggningstiderna hos och Utlänningsnämnden23 6.6Visumkrav som medel att utestänga flyktingar från och EU23 7Förändringar av FN:s flyktingkommissariats (UNHCR) finansiering och mandat26 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett stopp för svensk vapenexport till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett svenskt initiativ i FN till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening att bör avsluta sitt medlemskap i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt tillbakavisande av förslag om att lägga asylprövningsförfarandet utanför EU beträffande människor som rest in i EU för att söka asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om påkallande av nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om påkallande av nya förhandlingar om direktivet och rambeslutet om underlättande av icke auktoriserad inresa eller icke auktoriserad vistelse i medlemsstat. begär att regeringen tar initiativ till en sådan förändring av EU:s politik beträffande återtagandeavtal som anges i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör använda sin vetorätt mot ytterligare repressiva förslag inom området asyl och immigration innan direktiv som syftar till att garantera vissa miniminivåer för skyddsregler och mottagandevillkor antagits. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om initiativ till en översyn av förordningen om fördelningskriterier för ansvaret för asylsökande i syfte att dessas eget val skall vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör påkalla omförhandling av familjeåterföreningsdirektivet för att rättigheterna skall överensstämma med vad beslutade i och artikel 8 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att det inom EU genomförs en studie av konsekvenserna av de antagna rättsakterna på asylområdet för möjligheten att få tillträde till asylproceduren. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU bör ta initiativ till en ny rättsakt för att garantera rätten till skydd och tillgången till en asylprocedur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att direktivet om förfarandet för att bevilja och återkalla flyktingstatus måste omarbetas grundligt för att tillgodose de mest fundamentala rättssäkerhetskraven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU bör ta initiativ till ett nytt direktiv om minimigarantier avseende individuell frihet, säkerhet och rättvisa för tredjelandsmedborgares fria rörlighet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör förelägga en proposition om mindre restriktiva regler för anhöriginvandringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga fram förslag till lagändring för att undantag skall kunna göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i , kvinnan i förhållandet väntar barn eller sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör förelägga förslag om lagändring för att komma till rätta med de fortsatta missförhållandena med avvisningsbeslut av kvinnor som misshandlats eller kränkts under den tvååriga prövotiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att den planerade lagstiftningen om flyktingstatus vid förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall få genomslag i rättstillämpningen. begär att regeringen lägger förslag om sådan ändring av utlänningslagen att den som väntat än 18 månader på ett lagakraftägande avlägsnandebeslut automatiskt skall beviljas permanent uppehållstillstånd om det inte finns synnerliga skäl som talar däremot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte används för att stänga ute flyktingar och kortsluta . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den skall genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. begär att regeringen tillsätter av en utredning med uppgift att se över 6 kap. 2 och 4 §§ utlänningslagen utifrån de i motionen angivna utgångspunkterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om UNHCR:s finansiering.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvidgning av UNHCR:s mandat till att inkludera internflyktingar.1 1 Yrkandena 1, 2, 4, 25 och 26 hänvisade till UU. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från våld, krig och politiskt förtryck. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har där genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar mycket aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. publicerade en rapport med titeln: "A Catalogue of Failures: Rights Violations". I rapporten konstateras att kortsiktiga vinstintressen och politiska fördelar styr merparten av den internationella vapenhandeln. G8-länderna tillåter företagen att engagera sig i hemlig, svagt reglerad internationell handel i vapen, teknologi och utbildning. Under åberopande av "affärshemligheter " hindras meningsfull information till lagstiftare, media och allmänhet och undermineras parlamentarisk insyn och offentligt ansvarsutkrävande för handeln. Dessutom har en del G8-länder tillåtit etablerandet av utländska produktionsenheter under licensavtal utan några klausuler om respekt för mänskliga rättigheter. Detta innebär att G8-företag tillåts kringgå nationella regler om restriktioner för vapenhandeln genom att etablera produktion i länder med svagare kontroll av vapenexport. i G8-länderna har varit inblandade i export av säkerhetsutrustning som lätt kan användas för tortyr och misshandel. Det finns t.ex. amerikanska, ryska, franska och tyska företag bland de 230 företag i 35 länder som säljer elektrochockvapen. Det saknas effektiv lagstiftning i G8-länderna att förhindra export av sådan utrustning till utländska säkerhetstjänster som är kända för att använda legitim utrustning för att utöva tortyr. Amnesty föreslår att alla regeringar, framför allt de i G8-länderna, inleder förhandlingar om ett fördrag om global vapenhandel. De fördragsslutande parterna skall enligt Amnestys förslag, bl.a. förbinda sig att inte tillåta internationella överföringar av vapen, om de skulle innebära brott mot deras förpliktelser enligt internationell rätt inklusive , vapenembargon och andra beslut av och internationella fördrag som förbjuder urskillningslösa vapen eller vapen som förorsakar onödigt lidande, om vapnen sannolikt skulle komma att användas i strid med eller internationell sedvanerätt, särskilt när det gäller hot om våld eller användande av våld i internationella relationer, för att begå allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, för att begå allvarliga brott mot den internationella humanitära rätten i internationella konflikter, för att begå folkmord eller brott mot mänskligheten. En utredning som gjort för visar att inte står G8-länderna långt efter när det gäller tvivelaktig export av krigsmateriel. exporterades svensk krigsmateriel till 33 krig eller väpnade konflikter. I 27 fall hade exporten godkänts av regeringen, i sex fall var det fråga om smuggling eller vidareexport. I en artikel publicerad i den 28/4 2004 påpekar företrädare för Svenska freds, , och att exporterat krigsmateriel till så många länder som och till så många länder där svåra brott mot mänskliga rättigheter begås. beslut om att mänskliga rättigheter skall stå i centrum för svensk utrikespolitik och regeringens utrikesdeklaration på samma tema framstår mot denna bakgrund som hyckleri enligt artikelförfattarna. Hela 25 länder får köpa svensk krigsmateriel trots att de kränker de mänskliga rättigheterna. första har krigsmateriel för nära exporterats till nio länder där mycket allvarliga brott mot mänskliga rättigheter förekommer. Det pågår enligt artikelförfattarna en gradvis normförskjutning där stöd till vapenindustrins exportansträngningar anses allt viktigare på bekostnad av respekt för mänskliga rättigheter. Enligt innehade 14:e plats av världens största exportörer av vapensystem . Regeringen brukar tala om att det är viktigt att anlägga en helhetssyn på flyktingpolitiken och att politiken bör inriktas mer pååtgärder ägnade att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar. Eftersom genom den nuvarande vapenexportpolitiken i hög grad bidrar till att skapa nya flyktingströmmar med åtföljande humanitära katastrofer, är den mest brådskande förändringen av svensk flyktingpolitik ett stopp för den svenska vapenexporten till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även i övrigt bör regelverket för vapenexporten ändras så att uppfyller de krav ställer i de rekommendationer som berörts ovan. bör också i FN ta initiativ till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel i enlighet med det förslag som presenterat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrens om diamanter, , olja eller råvaror mellan stater eller företag är en viktig orsak till flera pågående krig, t.ex. i och . I det senare fallet har svenska intressen varit involverade genom oljeutvinning som bedrivs av . Det är en verksamhet som bidrar till att förlänga och förvärra pågående krig och till folkfördrivning genom nedbränning av byar. Det är viktigt att ha dessa fakta i minnet när ledande politiker i och andra västländer i högtidliga ordalag talar om vikten att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar och när de som flyr från dessa konflikter nekas skydd i . Konflikter mellan och förföljelse av folkgrupper är vanliga orsaker till att människor drivs på flykt. Men också rent inhemskt förtryck där grundläggande demokratiska rättigheter satts ur spel, vilka ofta har politiska strider och inbördeskrig som följd, befrämjar uppkomsten av flyktingströmmar. De åtgärder som och andra västländer vidtagit efter terrorattacken för att förebygga nya terrordåd har inneburit att mänskliga rättigheter allvarligt kränks, i synnerhet i och . och har tagit detta till förevändning att ostört genomföra oerhörda övergrepp mot dessa rättigheter i respektive mot den uiguriska folkgruppen. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, människor söker sig en bättre framtid i . Men den som hävdar något sådant bör studera närmare från vilka länder de asylsökande kommer. Det kan då konstateras att nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . Däremot finns ett tydligt samband mellan verksamhet i och den regimens ekonomiska möjligheter att bedriva folkmordspolitik. Ett annat argument som ofta anförs är att det ju är så få "riktiga flyktingar" bland dem som söker asyl i , närmare bestämt var det bara som fick flyktingstatus 2003. Det kan vara intressant att i detta avseende göra en jämförelse med några andra rika industriländer. fick i 57,8 procentflyktingstatus, i , i , i 16,6procent och i . Det finns inga som helst skäl att tro att de som söker asyl i generellt åberopar svagare skäl än asylsökande i de uppräknade länderna. Förklaringen är helt enkelt att i praktiken upphört att tillämpa . Man kan särskilt notera siffran för , som allmänt betraktas som särskilt flyktingfientligt. Trots det är andelen asylsökande som får flyktingstatus mer än 10 gånger så hög som i . Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de människors mänskliga rättigheter respekteras som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer senare även andra gruppers rättigheter att erodera. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. IOM () grundades på initiativ av . Organisationen, vars namn först var in Europe, har i motsats till () inte sin grund i internationell rätt och internationella överenskommelser, utan är en medlemsorganisation. Det innebär att den inte har något demokratiskt organ utan enbart svarar inför medlemsstaterna. har organisationen en transnationell organisation för global styrning av migration utifrån ekonomiska utgångspunkter. IOM har 19 regionala kontor och över 100 fältkontor. Organisationen är verksam i hela världen. Bara bidrog IOM till att 450 000 människor migrerade. För detta ändamål har man förhandlat fram rabatter på biljettpriserna på med många flygbolag. IOM bedriver på detta sätt en lönande affärsverksamhet och har kallats "världens största människosmugglare". Genom medlemskap i utför organisationen transporter av kvotflyktingar till , men också transporter av s.k. frivilliga återvändande. Ett exempel gäller verkställighet av avvisningar till den autonoma zonen i norra , som genomfördes före kriget. Ett stort projekt som stödjer gäller människohandel på västra . Ett sådant projekt är naturligtvis oerhört känsligt. Risken är ju stor att genuina flyktingar hindras från att fly om det genomförs med personal som saknar tillräckliga kunskaper om internationell rätt. 4.1IOM:s roll i program som går ut på att hindra människor att fly Human Rights Watch, och har givit uttryck för sin oro över IOM:s aktiva deltagande i arbetet att borda och stoppa fartyg med asylsökande som passagerare, ofta i situationer där inte är närvarande. Organisationerna framhåller att IOM varken har mandat eller expertis för att identifiera och ge skydd åt dem som är i behov av internationellt skydd. Det finns inte tillräckliga garantier för att flyktingar i behov av skydd skall kunna få kontakt med flyktingkommissariatet eller tillgång till en godtagbar asylprocedur. IOM har organiserat återvändande till som tveklöst ägt rum för tidigt med hänsyn till förhållandena både ur säkerhetssynpunkt och vad beträffar den materiella situationen. Också beträffande tidigare återvändande till norra har IOM agerat på ett icke försvarbart sätt. IOM har agerat bakom UNHCR:s rygg. UNHCR, som är den FN-institution som skall vaka över att flyktingars skydd garanteras, har först i efterhand fått information om dessa IOM-projekt. () har riktat stark kritik mot IOM för organisationens sätt att behandla de 2,5 miljonerna burmesiska migrerande arbetstagarna i . IOM har redan medverkat till ett registreringsförfarande som lett till en månatlig deportering av upp till 66 000 personer, något som orsakat kritik från MR-organisationer. JRC pekar på att IOM inte bryr sig om vad som händer med de återvändande, så snart de passerat gränsen. och Human Rights Watch anser att IOM inte borde tillhandahålla ett alternativ för stater som vill undvika sina förpliktelser beträffande mänskliga rättigheter. De båda MR-organisationerna påminner IOM:s medlemsstater: När de kommer till rådsmötena kan medlemsstaterna inte lämna sina andra förpliktelser vid dörren, såsom det internationella ansvaret att skydda migranters, flyktingars och asylsökandes mänskliga rättigheter. (RNC) i , som direkt berörs av IOM:s verksamhet säger om IOM: Organisationen är känd som en springpojke, som har handhaft deporteringen av romer och sinti, s.k. återvändande som inte kan genomföras av enskilda stater, ett smutsigt arbete i skuggan, i ett utrymme utanför lagen. Den är en legoknektorganisation. RNC anklagar också IOM för att kringgå de europeiska dataskyddsreglerna och utbyta information med stater som RNC anser utöva förföljelse. 4.2IOM:s administration och förvaltning av lägren för asylsökande på och , Den respekterade människorättsorganisationen har i en rapport publicerad 2002 riktat utomordentligt hård kritik mot för att man hindrar asylsökande att nå landets territorium för att där söka asyl. I stället tvingar man, i strid med internationell rätt, fartyg med asylsökande ombord att vända och gå till eller andra stater där inget effektivt skydd ges till flyktingar. Man kritiserar också för att behandla de asylsökande som tvingas vända på ett godtyckligt och inhumant sätt och för att utsätta dem för godtyckliga frihetsberövanden. Human Rights Watch uppmanar med anledning av detta IOM att upphöra med sin administration och förvaltning av läger som och , . Asylsökande från fartyg som bordats och hindrats från att nå hålls där godtyckligt fängslade under förhållanden som strider mot internationella regler. Human Rights Watch kräver också att IOM i fortsättningen skall avstå från att göra inbrytningar i FN:s flyktingkommissariats mandat. IOM bör vidare avstå från förvaltande uppgifter avseende stora grupper asylsökande som inte erhållit effektivt skydd. Vidare kräver organisationen att IOM skall upprätta genomskinliga regler och riktlinjer för sina fältkontor med grund i mänskliga rättigheter när det gäller mottagande av och hjälp till asylsökande och flyktingar. Human Rights Watch gav IOM ytterligare ett antal rekommendationer för att uppnå acceptabla förhållanden i organisationens verksamhet. IOM strävar efter att upptäcka och kartlägga migrationsvägar och migrationsmönster för att ge råd till regeringar och träna gränsbevakningsstyrkor i användandet av ny teknologi. IOM ansvarar för pilotprojekt för att bistå EU:s grannländer att anpassa sig till EU:s krav. Organisationen har arrangerat resor till gränsen mellan och för ukrainska immigrationstjänstemän för att de skulle lära sig om stängsel, löpgravar och avancerad teknisk utrustning för att fånga "illegala" invandrare. Ofta beskriver IOM syftet med sina projekt vara att stoppa trafficking av kvinnor, men huvudsyftet är att hindra migration till väst. 4.4IOM och s.k. frivilligt återvändande IOM påstår sig endast medverka vid frivilligt återvändande, men ofta är detta återvändande bara skenbart frivilligt eftersom asylsökande som fått avslag berövats allt stöd och i sin nöd är tillräckligt desperata för att underteckna en överenskommelse om återvändande. , , , , - listan över destinationsländer väcker tvivel om frivilligheten i återvändandet. 4.5Gemensamt uttalande om IOM av och Human Rights Watch och Human Rights Watch gjorde ett gemensamt uttalande om IOM i samband med IOM:s styrande råds möte . Organisationerna uttryckte, bl.a. oro över följande förhållanden: Vi är särskilt oroade över att IOM:s arbete i vissa sammanhang har en negativ effekt på migranters, flyktingars och asylsökandes grundläggande mänskliga rättigheter inklusive rätten att inte bli utsatt för godtyckliga frihetsberövanden och den grundläggande rätten att söka asyl. IOM:s styrande råd måste kräva att IOM avstår från att eller upphör att engagera sig i någon som helst aktivitet som har effekten, antingen direkt eller indirekt, att obstruera mot migranters, flyktingars och asylsökandes åtnjutande av grundläggande mänskliga rättigheter. och Human Rights Watch rekommendrar att IOM skall avstå från att ta en ledande roll i situationer som faller under ett skyddsmandat eller andra internationella organisationer som . och Human Rights Watch är också angelägna om att IOM inte skall tillhandahålla en alternativ som vill undvika sin förpliktelser när det gäller mänskliga rättigheter eller där har avböjt att engagera sig i en viss situation på grund av att man ser allvarliga problem eller faror. Även med de bästa motiv kan IOM:s engagemang i sådana situationer leda till att man mot sin vilja underlättar övergrepp och skadar migranter, flyktingar och asylsökande. IOM:s närvaro borde inte få förlänga en ohållbar politik och praktik från stater som själva underlåter att följa internationella regler om mänskliga rättigheter. Sådan politik handlar om vissa gränskontroll - och avskräckningsåtgärder, godtyckliga och olagliga frihetsberövanden och uppmuntrande av för tidigt återvändande till ursprungsländer. I sådana fall bör det krävas av staterna att de handlar i eget namn och att de hålls direkt ansvariga för sitt handlande. Human Rights Watch gjorde ett 18-sidigt skriftligt uttalande inför . Man tog bl.a. upp det förhållandet att organisationen hävdar att dess återvändandearbete grundas på säkerhet och värdighet och enbart på frivillighet, men att det saknas både externa och interna mekanismer för utvärdering av om det sker under omänskliga förhållanden eller tvång eller om förhållandena i vissa länder verkligen är tillräckligt säkra för att tillåta återvändande. Human Rights Watch pekar på exempel där IOM organiserat återvändande trots att förhållanden i destinationslandet inte var säkra. Man tar också upp oroande rapporter om irakiska asylsökande som fått avslag på sina ansökningar och sedan skrivit på "frivilliga" överenskommelser med IOM att återvända eftersom de inte haft något annat val. Från hade organisationen dokumentation om hur IOM skickat stora grupper flyktingar från och som levt i till deras hemländer från att de ankommit till . Detta trots att det förelegat stor risk för att de skulle utsättas för förföljelse i hemlandet. I har det blivit känt att asylsökande som fått avslag på sin ansökan ställts inför valet att återvända "frivilligt" i IOM:s regi eller verkställas tvångsvis med poliseskort.