mot · GS02N365 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar för svenskt näringsliv att konkurrera inom den internationella energi- och miljömarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att upprätthålla den förtroendefulla samverkan mellan högskola och näringsliv, som byggts upp inom energiforskningen och den miljörelaterade energiverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till ökad export av teknik på energi- och miljöområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt medverkan i EU-samarbetet inom energiområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utveckla försörjningen/utveckling av kunskap, teknik och kompetens inom energi- och klimatområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det drastiskt minskade anslaget till Energiforskning och målet att skall vara en ledande forskningsnation inte går ihop. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtroendet för regeringens energi- och miljöpolitik sviktar. Det långsiktiga energiprogrammet minskar med I årets budgetproposition föreslås en kraftig nerdragning av resurserna för det långsiktiga energipolitiska programmet med (från för till 3 220 miljoner för kommande sju- årsperiod). Programmet har under de gångna sju åren omfattat områdena Energiforskning, Energiteknikstöd, Introduktion av ny energiteknik samt Energipolitiskt motiverade klimatinsatser. I den svenska strategin för hållbar utveckling spelar energipolitiken en mycket viktig roll för att bl.a. begränsa klimatförändringarna. Forskning, utveckling och utbildning är viktiga byggstenar i ett hållbart samhälle. Tillgång på kunskap, kompetens och innovationer är nödvändiga inslag för att skapa en hållbar utveckling av energisystemet. Tillräcklig tillgång på kunniga människor och en nära samverkan mellan högskolor och näringslivet bildar grunden för förmåga att skapa en hållbar tillväxt och nya jobb. Budgetpropositionens förslag till nerdragning av resurserna är ett allvarligt hot mot en sådan utveckling. Det internationella samarbetet blir allt viktigare , och deltar aktivt i olika internationella koalitioner inte minst inom EU för utveckling av förnybar energi och lösningar för en effektiv energianvändning. Här prioriteras även en ökad medverkan från den privata sektorn. Regeringens förslag riskerar att negativt påverka möjligheter att agera kraftfullt i de internationella klimatförhandlingarna. Även medverkan i EU-samarbetet inom området försvåras bl.a. med hänsyn till EU:s ökade krav på nationell motfinansiering i forskningsprojekt. För Energiforskningen innebär propositionens förslag, enligt tabellsammanställningen, en minskning från nuvarande till kommande år. Det är då viktigt att notera att i anslaget för Energiforskning ingår även de tidigare anslagen för Energiteknikstöd och Introduktion av ny energiteknik! De två senare anslagen är tillsammans innevarande år. Sammantaget innebär budgetförslaget en minskning påårsbasis från till för dessa delar som i propositionen nu går under benämningen Energiforskning. Det är alltså en minskning med eller för ! Även om hela den minsk- ningen inte avser energiforskning vid våra högskolor och universitet får regeringens förslag mycket allvarliga konsekvenser på såväl kort som lång sikt när det gäller kunskap, kompetens och teknikutveckling inom området. Vid en antagen minskning av statens anslag till energiforskningen påårsbasis med motsvarar det en minskning med minst 300 forskare/doktorandstuderande inom området. Nuvarande energiforskning bygger på att insatserna finansieras till hälften genom samverkan med näringslivet. För varje insatt statlig krona, satsade näringslivet en krona och lite mer . Risken är stor att näringslivet kommer att dra ner i mot- svarande grad som staten vilket leder till att minskningen av medel till energiforskningen kan fördubblas, d.v.s. totalt ca . Regeringens förslag innebär att de kunskapsplattformar som byggts upp i samverkan med näringslivet för klimatförbättrande åtgärder (CO2-handel m m) försvagas avsevärt och förutsättningar för svenskt näringsliv att konkurrera på den internationella marknaden på området försämras. Den förtroendefulla samverkan mellan högskola och näringsliv, som byggts upp inom energiforskningen och den miljörelaterade energiverksamheten, hotas. Möjligheten till ökad export av teknik på områdena miljö, förnybar energi och effektiv energianvändning, som aviserats av regeringen, minskar drastiskt. Vidare innebär förslaget att antalet forskargrupper/doktorandstuderande inom energiområdet kommer att minska kraftigt. Försörjningen/utvecklingen av kunskap, teknik och kompetens för viktiga insatser inom energi- och klimatområdena minskar kraftigt. Lången - utvärdering av det långsiktiga energiprogrammet Slutsatsen av den utvärdering som genomfört är att programmet har fungerat tämligen väl och att uppsatta mål till stor del kan sägas ha uppfyllts. Sålunda kan verksamheten inom programmet sägas vara av rimlig kvalitet och relevans, som det också finns fog för att hävda att EFUD (Energirelaterad Forskning, Utveckling och Demonstration) inom ramen långsiktiga energipolitiska program har bidragit till (i) att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energislag, (ii) att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet, (iii) att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin och (iv) ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . ser inte behov av att i grunden förändra omfattningen av statens satsningar på EFUD. För att få större utväxling på insatta resurser menar dock utredningen, som framgått, att det på flera punkter bör ske förbättringar av EFUD och av styrningen av densamma. Förbättringarna bör dock i huvudsak kunna ske inom ramen för det befintliga EFUD-systemet. Med de förslag som redovisats menar utredningen att EFUD:s bidrag till omställningen framöver bör öka. Enligt utredningen är det dock väsentligt att samordna mer kortsiktiga åtgärder med långsiktiga strategier och mål, varför EFUD också i ökad grad måste styras upp mot denna långsiktighet. Fortsatt hög målsättning men kraftigt minskade anslag Målet förenergipolitikenär enligt regeringens budgetproposition att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Målet fördelångsiktiga energipolitiska insatserna är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Det finns stora bristande kopplingar mellan slutsatser och regeringens förslag till mål för energipolitiken och medel för energi- forskning och det långsiktiga energiprogrammet. Regeringens övergripande mål för forskningspolitiken är att ska vara en ledande forskningsnation. Universitet och myndigheter spelar en viktig roll genom satsningar på områden med särskild betydelse för hållbar utveckling av energisystem. I samverkan med näringslivet behöver ny kunskap och nya energi- och miljötekniska systemlösningar utvecklas och komma till praktisk användning. Allvarliga konsekvenser för en hållbar utveckling av energisystemet och tillväxt i Sammanfattningsvis bedöms budgetförslaget för energiforskningen leda till följande: De kunskapsplattformar som byggts upp i samverkan med näringslivet för klimatförbättrande åtgärder (CO2-handel m m) försvagas avsevärt. Förutsättningar för svenskt näringsliv att konkurrera inom området och ligga långt framme internationellt försämras. Nuvarande energiforskning bygger på att insatserna finansieras till hälften genom samverkan med näringslivet. Risken är stor att näringslivet kommer att dra ner i motsvarande grad som staten vilket leder till att minskningen av medel till energiforskningen kan fördubblas. En förtroendefull samverkan mellan högskola och näringsliv, som byggts upp inom energiforskningen och den miljörelaterade energiverksamheten, hotas. Möjligheten till ökad export av teknik på områdena miljö, förnybar energi och effektiv energianvändning minskar drastiskt. möjligheter att agera kraftfullt i de internationella klimatförhandlingarna försvagas. Medverkan i EU-samarbetet inom området försvåras. Ett stort antal forskare/forskargrupper/doktorander inom strategiska områden för en hållbar utveckling av energisystem måste avvecklas. Försörjning/utveckling av kunskap, teknik och kompetens för viktiga insatser inom energi- och klimatområdena minskar kraftigt. Förtroendet för regeringens energi- och miljöpolitik sviktar.