ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fö238 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om militära beredskap. I bor en femtedel av landets befolkning. Dessutom finns viktiga institutioner där. För den eller dem som har onda avsikter kan huvudstaden därför te sig som ett effektivt mål att angripa. behöver skydd och god beredskap. Den rent militära hotbilden kring gränser har förbättrats med internationalisering och demokratisering i länder i vårt grannskap. Risken för andra angrepp än de rent militära har emellertid ökat. Terrorister angriper var som helst och utan förvarning. Det går inte att hoppas på att vårt land skulle vara en frizon för terrordåd. De enda resurserna som finns i ständig beredskap och som snabbt kan rycka ut i krislägen är våra militära resurser. Även om räddningstjänsten kan rekrytera både människor och materiel från alla verksamheter är dessa upptagna i sina ordinarie uppgifter. Det krävs både tid och samövning för att ingripa effektivt. Den pågående processen mot att de militära resurserna skall kunna användas också under civil ledning för att möta hoten i gråzonen mellan civilt och militärt måste påskyndas och betyder särskilt mycket för de särskilda hoten mot storstaden och dess aktiviteter. belägenhet med öar och vatten ställer speciella krav. Det behövs kombinerade resurser till lands, till havs och i luften för att säkerställa nödvändiga kommunikationer. Det är därför oroande om flygplan och helikoptrar inte snabbt finns tillgängliga. Luftkommunikationerna är nödvändiga också för att få andra resurser på plats som till exempel ingenjörstrupper som snabbt kan bygga broar. Det behövs kapacitet för att reparera skador på fartyg. Muskövarvets reparationsverksamhet behövs. Kraven för att upprätta militärområden behöver anpassas så att de inte utgör hinder för att använda militära resurser också i storstaden med dess speciella geografi.
mot · GS02Fö239 · 2004-10-02 00:00:00 — Åtgärder för att möta översvämningssituationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppbyggande av ett system för att bättre möta och förhindra framtida översvämningssituationer i . har kraftiga översvämningar inträffat framförallt kring i . Även har återigen varit utsatt. inträffade en liknande situation längs och i sydöstra . Översvämningarna i Silverån orsakade svåra skador i och med stora kostnader som följd, både för kommun, enskilda som invånare och fastighetsägare. Översvämningarna har varit effekter i första hand av ett ihållande regn. De samlade skadorna för de senaste årens översvämningar uppgår till miljardbelopp. Några samlade uppgifter om skadornas omfattning finns inte. Det saknas helt enkelt tillförlitliga utvärderingar av detta. Inte heller finns någon samlad erfarenhet av dessa översvämningar dokumenterad. Inte vet man heller om översvämningarna är ett resultat av en pågående klimatförändring orsakad av mänsklig miljöpåverkan. Översvämningssituationerna har också kommit väldigt oförberett och tidiga varningar från meteorologiskt håll har saknats. Förutsägelsen har varit dålig. Varje gång en översvämningskatastrof har blivit ett faktum har således överraskningsmomentet varit stort och handfallenheten slående för att möta en översvämningsrisk som snabbt övergått i en katastrofsituation. Någon myndighet med ett samlat ansvar för dessa uppgifter finns inte. Inte heller finns det någon samordning av ansvaret mellan myndigheter med spridda ansvarsdelar. blir det den lokala kommunen i fråga som får ta den största smällen. Inte heller där finns någon samlad erfarenhetsreservoar att ösa ur eller ett tydligt samordningsansvar. Inte heller finns någon ekonomisk reserv som ersätter uppkomna skador. Det innebär att det mesta av kostnaderna faller på enskilda och kommuner. Erfarenheterna av de senaste årens översvämningar visar övertydligt att står mycket dåligt rustat för att möta situationer av detta slag. En samlad enhet med ansvar för att förebygga och förhindra översvämningar och skador i samband med en översvämning bör skapas. En lämplig lokalisering av en sådan enhet bör förläggas lokalt nära potentiella översvämningsområden som t.ex. eller annan lämplig ort i anslutning till det småländska höglandets vattenavrinningssystem. Ett tydligt samband bör byggas upp som enligt ett decentraliserat mönster ger stöd och kompetens till den lokala nivån, dvs berörda kommuner. Det bör ocksåövervägas hur uppkomna kostnader för skador vid översvämningar ska regleras för att skydda tredje man. Även forskningen för att förebygga framtida översvämningar bör initieras. Vad som ovan anförts om uppbyggande av ett system för att bättre möta och förhindra framtida översvämningssituationer i bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Fö240 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en lagändring så att erhåller rätt att utföra alkoholtester i sjötrafiken. har en modern och processinriktad verksamhet och en välutbildad personal. Kustbevakningstjänstemännen har en hel del polisiära uppgifter. Syftet är att kunna göra ingripande tidigt när polis inte finns tillgänglig. verksamhet är viktig i det så kallade rättskedjeperspektivet. Dess kompetens avseende verksamheter till sjöss skulle emellertid utnyttjas bättre som polis och åklagare skulle kunna avlastas från enklare ärenden. Därför borde få rätt att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov i sjötrafiken. får personalen inte utföra någon utandningskontroll som bevissäkring utan tvingas medföra personen till land för provtagning. Givetvis bör en lagändring ske för att utöka effektiviteten i rättskedjan!
mot · GS02Fö245 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringens som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga flygskolan till . Försvarsmaktens hela flygutbildning ska styras från . i byter namn till . Det står klart i försvarsproposition som kom . Det sjuka är att regeringen framhärdar i att själva flygskolan ska vara förlagd till . Flygskolan i ska alltså styras - från ! fanns ett väl underbyggt förslag om lokalisering av flygskolan till . Genom ett bedrövligt taktikspel i försvarsutskottet avstyrktes propositionen. F 16, som dåvarande försvarsministern och ÖB varit överens om skulle vara navet i flygvapnet, skulle helt plötsligt läggas ned. Majoriteten snickrade i stället ihop ett dåligt underbyggt förslag som sedan visade sig vara ogenomförbart. Det gick nämligen inte att förlägga flygskolan till någon av de kvarvarande flottiljerna. beslutade regeringen att flygskolan skulle förläggas till . Men miljöprövningen, som skulle ha varit färdig , är ännu inte klar. Och innan miljöprövningen är klar kommer inte investeringarna att sättas igång. I en frågestund i , fick försvarsministern frågan vad kostnaden blir för lokaliseringen av flygskolan till Malmen? Högst , sa försvarsministern. Det visar sig nu vara galen beräkning. eget försvarsdepartement säger nu att kostnaden att förlägga flygskolan till blir 250 miljoner. kan vi konstatera att allt som krävs för flygskolan finns i . har haft flygskolor . Dessutom finns närheten till , vilket är positivt för dem som reser till och från andra delar av . Norrut har samma möjligheter som , ditt regeringen nu märkligt nog säger att man vill ha den gemensamma europeiska flygskolan . Kostnaderna för att låta flygskolan vara i är ca 20 miljoner för investeringar och 20 miljoner för underhållsåtgärder, det vill säga ofantligt mycket mindre än Malmenalternativet. Det finns anledning att påminna om att riksdagsbeslut har ändrats förut med hänvisning till att kostnaderna blivit för stora. skulle till exempel "Specialflyg" flyttas från Malmen till . Men när det visade sig att prislappen blev , dvs. betydligt dyrare än vad man förutsett, ändrade man riksdagsbeslutet med hänvisning till bl.a. kostnadsaspekten. Låt oss påminna om . Från flygflottilj till är under ordinarie beredskap just på grund av den korta distansen. Om någon av de kvarvarande flottiljerna har beredskapen är bara anflygningstiden uppåt . Detta ställdes på sin spets dagen efter att det otänkbara hänt i , när i fick order om att sätta upp extra incidentberedskap med jaktflyg. De fruktansvärda terrordåd som genomförts i är en påminnelse om att vi behöver ett starkt försvar. Inklusive ett luftförsvar av . Något annat blir mycket svårt att förklara för kommande generationer. Om vi förlägger flygskolan till får vi möjlighet till en snabb incidentberedskapsbasering eftersom det redan i utgångsläget kommer att finnas tillräckligt med teknisk-, räddnings- och fälthållningskapacitet på plats. Därför uppmanar vi att åter pröva möjligheten att placera flygskolan i . Här finns över 200 miljoner att spara! Vi är förvissade om att regeringen skulle få en bred majoritet i för detta. Än är det inte för sent att låta förnuftet segra i denna fråga!
mot · GS02Fö246 · 2004-10-04 00:00:00 — Utbildning i hjärt- och lungräddning för värnpliktiga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla värnpliktiga skall få utbildning i hjärt- och lungräddning under grundutbildningen. Att rädda människoliv vid en olycka, t.ex. en bilolycka, kräver ofta inte särskilt stora kunskaper. Det kan räcka med att kunna lägga ett enklare förband, som ett tryckförband, och kunna det elementära i att upprätthålla livsfunktionerna, som andning och hjärtverksamhet. utbildas värnpliktiga endast till att kunna stoppa blödning och upprätthålla andning. Om alla landets värnpliktiga fick utbildning i hjärt- och lungräddning skulle det innebära att det civila samhället fick ett tillskott på 10 000-15 000 utbildade hjärt- och lungräddare, med färska och aktuella kunskaper och färdigheter. skulle detta få stora positiva effekter för samhället och förbättra möjligheterna att rädda liv vid olyckor och katastrofer. Allmänhetens beredskap, attityd och allmänbildning skulle väsentligt förhöjas. leder inte sällan drunkningsolyckor och elchocker i onödan till dödsfall, därför att åskådare förblir passiva. Att utbilda de värnpliktiga i hjärt- och lungräddning skulle även innebära en statushöjning för värnpliktsutbildningen och ytterligare höja de värnpliktigas motivation. Skånberg (kd)
mot · GS02Fö247 · 2004-10-03 00:00:00 — Övergivna båtar och vrak begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som reglerar rätten och skyldigheten att forsla bort störande båtar och vrak. kan båtar, som har övergivits av sina ägare, ligga i skärgården eller våra större sjöar utan att de som störs har möjlighet att få dem bortforslade. Detta är ett stort och växande problem, bl a i och . Utan att underhållas förfaller båtarna till skrot. De övergivna båtarna är ett fult inslag i miljön och de kan dessutom vara farliga, t ex för lekande barn. kan inte ägaren påträffas, ibland har ägaren ingen möjlighet att själv forsla bort vraket, t ex på grund av att vederbörande saknar medel eller sitter i fängelse. Det är inte heller rimligt att den markägare som har råkat få ett vrak vid sin strand ska ha skyldighet att forsla bort det. Sådana vrak kan bli liggande , till förfång för både människor och miljö. En båt som inte har anmälts stulen, kan inte med nuvarande regler flyttas av polisen eller en hamnkapten. Inte heller kronofogden eller en enskild kan låta forsla bort båten om ägaren är okänd. Det kan räknas som egenmäktigt förfarande. Justitiekanslern säger i ett uttalande , med anledning av en framställning från kommun: "Från allmänna utgångspunkter ter det sig otillfredsställande att ingen myndighet har ett tydligt ansvar för att forsla bort skeppsvrak i ett fall som detta. Någon, antingen staten eller kommunen, bör rimligen ha ett sådant ansvar. Detta är emellertid en fråga för lagstiftaren. Av den anledningen sänds detta beslut till , för kännedom." kommun har beslutat att hos regeringen begära en lagstiftning som ger en statlig myndighet rättighet och skyldighet att hantera frågor om övergivna vrak. Kommunen anser inte att det bör vara en uppgift. Det är lätt att inse, att det för kommuner med stor skärgård eller långa insjöstränder kan bli fråga om stora kostnader, om kommunen skulle få detta ansvar. Det förefaller därför rimligt att staten tar ansvar för övergivna båtar och vrak. Givetvis bör man sedan kräva att ägaren står för kostnaden. Man kan tänka sig olika lagtekniska lösningar på detta problem. En möjlighet kan vara att utvidga lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall till att gälla även båtar, en annan att utarbeta en särskild lag. Under alla förhållanden bör frågan få en snabb lösning. Vi föreslår därför att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som reglerar rätten och skyldigheten att ta hand om övergivna båtar och vrak, i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GS02Fö248 · 2004-10-04 00:00:00 — Försvar och beredskap mot sårbarhet anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslaget under utgiftsområde 6 enligt uppställningen: Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 39 516 308 000 Motiv för våra förslag Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen "battlegroup" i enlighet med . Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. Det militära försvaret bör således utvecklas på en högre nivåän vad regeringen föreslår. Anslagen 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och internationella insatser m.m. och 6.2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling tillförs utöver regeringens förslag. Någon fördelning mellan de två anslagen görs ej. Vi kommer att avvisa regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar.
mot · GS02Fö254 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet förslag med följande ändring i förhållande till regeringens anslagen 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. samt 6.2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Anslag (tkr) Summa för utgiftsområdets ram Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen "battlegroup" i enlighet med . Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. Det militära försvaret bör således utvecklas på en högre nivåän vad regeringen föreslår. Anslagen 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och internationella insatser m.m. och 6.2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling tillförs utöver regeringens förslag. Någon fördelning mellan de två anslagen görs ej. kommer att avvisa regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. Skånberg (kd)
mot · GS02Fö255 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetet med att förbättra sjösäkerheten i . Den mest intensiva sjötrafiken till och från sker i , och har norra största hamn. Hela befolkning är beroende av att export, import och försörjning kan ske ostört samt att hamnar och transportleder är säkrade mot eventuella terroraktioner. Även om det inte finns något hot mot hamn, kan det inte uteslutas. I arbetet med vårt framtida försvar kommer att bevakas av bevakningsbåtar. kommer olika förband att ha delar av sin utbildning förlagd till . Insatsförsvaret kommer dessutom att ha särskild trupp i beredskap för att kunna göra direkta insatser om så krävs. Om den militära helikopterverksamheten på avvecklas är det viktigt att den ersätts av civil verksamhet. Detta eftersom den har haft stor betydelse för sjöfartens säkerhet. Den omfattande dokumentationen som finns kring samverkan mellan sjöräddning, polis och militär måste därför tas tillvara. De nuvarande helikoptrarna har beredskap dygnet runt medan de helikoptrar som skall flytta till bara skall vara i gång när flygvapnet övar. Polisens och sjukvårdens helikoptrar är inga räddningshelikoptrar med ytbärgare och kan inte utföra kvalificerade räddningsinsatser. För att rädda människor i svår terräng, i vattnet eller från fartyg i hårt väder krävs en vinsch med operatör och ytbärgare. Detta har bara de militära helikoptrarna. Regeringen bör därför tillsammans med de övriga statliga myndigheterna, kommuner och tillse att en tillfredsställande helikopterverksamhet skapas för det civila samhället när den militära verksamheten upphör.
mot · GS02Fö256 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att starta upp en ny statlig räddningshelikopterorganisation. Det är viktigt att vårt så avlånga land på ett så effektivt och kvalitativt säkert sätt, över land, hav och kust tillhandahåller en god beredskap och effektiv organisation vid större räddningsuppdrag. I och med att försvaret nu förändras bör samhället ta vara på försvarets kompetens för civilt bruk, inte minst inom försvarets räddningshelikopterverksamhet. har avtal med svenska försvaret om att hålla beredskap för vid tre platser: i , i och på utanför . Därtill finns avtal också med civila företag i och . Försvaret har en mycket hög kompetens med välutbildade piloter och personal vid helikopterflottiljerna. Den kompetens som eventuellt kan komma att frigöras från försvaret borde kunna föras över till ett statligt bolag med ett övergripande och samordnande ansvar för den tyngre räddningstjänsten. Det skulle även öppna upp för helt nya möjligheter att organisera räddningstjänsten , oberoende av försvaret. i Hissings (s)
mot · GS02Fö258 · 2004-10-04 00:00:00 — Skydd för hamnar vid kriser och terrorhot tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över ansvar och samordning av myndigheter för ett säkert hamnskydd vid svåra påfrestningar på samhället i fredstid. Försvarsberedningen och regeringen gör bedömningen att ett väpnat angrepp i alla dess former från en annan stat direkt mot är osannolikt under minst en tioårsperiod som kraven på förmågan att kunna hantera svåra påfrestningar på samhället i fredstid inte på något sätt minskat. De aktuella riskerna och hoten gör att åtgärderna för att få de bästa effekterna behöver vidtas inom de civila myndigheternas ansvarsområden än inom ramen för totalförsvaret. I och med att Försvarsmakten lämnar delar av sin verksamhet i har frågan om säkerheten för hamn väckts. Ett fullgott skydd för största exporthamn och dess transportleder är en viktig uppgift som inom ramen för svåra påfrestningar på samhället i fredstid bör ses över. Beredskapen för kriser och terroraktioner i hamnar bör samordnas på bästa sätt. delas ansvaret för hamnar och transportleder mellan Polisen, och där den senare har samordningsansvar. Vid en kris leds räddningsinsatsen av en civil räddningsledare som kan inkalla militär hjälp vid behov. Samordningen mellan Polisen, och måste emellertid samordnas redan innan en kris, så som ett terroristhot, uppkommer för att på så sätt och efter bästa möjliga förmåga avvärja densamma. Samordningen mellan de tre myndigheterna och respektive kommun bör ses över och organiseras så att ett fullgott skydd mot svåra påfrestningar i fredstid kan garanteras våra hamnar. i Hissings (s)
mot · GS02Fö260 · 2004-10-05 00:00:00 — Försvarets helikopterverksamhet och sjöräddning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en samlad bedömning av samhällets totala behov av räddningshelikoptrar och deras geografiska basering. Sjöräddning är i stor utsträckning kopplad till modern helikopterverksamhet. Inte minst i våra sjöfartstäta storstadsregioner som och är god och snabb tillgång till räddningshelikoptrar av central betydelse. Den totala tillgången till räddningshelikoptrar inom samhällets olika sektorer är av kostnadsskäl rätt begränsad. Från både samhällets och skattebetalarnas synpunkt är det orimligt att inte i största möjliga utsträckning samordna samhällets totala innehav av räddningshelikoptrar, så att största möjliga samlade samhällsnytta uppnås vid användningen. Detta har också och dess försvarsutskott gett uttryck för. I det kommande försvarsbeslutet tycks den av tillskyndade lokaliseringen av Försvarsmaktens räddningshelikoptrar på Sävebasen slutligen omintetgöras genom att flyttas till . , med i särklass viktigaste hamn för både gods- och persontrafik, kommer fortsatt att ha starkt behov av fungerande räddningsinsatser i form av helikopterverksamhet. Hur detta skall kunna tillgodoses om lokaliseringen till upphör är svårt att se. På samma sätt kommer försvarets helikopterverksamhet vid /vid Stockholmskusten nu också att flyttas, vilket sker som t ex skär ned sin egen helikopterverksamhet av besparingsskäl. I Försvarsmaktens interna underlag för det kommande beslutet tas endast hänsyn till Försvarsmaktens interna räddningsbehov, främst avseende stridsflygspiloter som hamnat i vattnet. Till detta kommer att uppgifterna om kommande investeringsbehov avseende hangarer m.m. på respektive förefaller oriktiga och därmed inte ens i ett internt försvarsperspektiv rättvisande. Regeringen och försvarsministern är ytterst ansvariga för samhällets samlade förmåga till skydd och räddningstjänst vid olyckor och naturkatastrofer. fyller som angivits ofta en livsviktig funktion. För det samlade räddningsbehovet och för skattebetalarna som finansierar samhällets samlade resurser är det inte relevant vilken sektorshuvudman som råder över befintliga helikopterresurser - det är förmågan till snabb och säker insats som räknas. De samlade helikopterresurserna måste därför kunna användas och lokaliseras efter en samlad bedömning av samhällets behov. Det gäller i med Sävebasen, men självfallet också i med Bergabasen.