ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02T18 · 2004-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:106 Lag om sjöfartsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa upp effekterna av de avgifter och övriga kostnader som det nya sjöfartsskyddet ålägger fartyg och hamnanläggningar. Regeringen anser att den som ska skyddas och därtill drar handelsfördelar av systemet också bör stå för de kostnader som systemet kommer att innebära. Utgångspunkten för införande och efterlevnad av sjöfartsskyddet ska enligt regeringen vara att systemet ska vara självfinansierande och inte leda till några merkostnader för myndigheterna. Slutsatsen blir då att ett fartygs rederi och en hamnanläggningsinnehavare ska svara för kostnaderna för systemet och att statens kostnader för sjöfartsskyddet ska täckas av avgifter för berörda fartyg och hamnanläggningar. I propositionen redovisar regeringen de bedömningar som branschen gjort av kostnaderna såväl initialt som fortsättningsvis. Det handlar då om inte obetydliga belopp. Det är viktigt att det nya sjöfartsskyddet kommer till stånd, men detta innebär en mycket kort genomförandetid för de berörda för nödvändiga investeringar och andra åtgärder. Vi oroar oss för att kostnaderna, som enligt regeringens förslag ska täckas av rederi- och hamninnehavare, leder till snedvridning av konkurrensförhållandena med konkurrenter i andra jämförbara stater, som inte hanterar kostnadsfrågan på liknande sätt. Det är därför viktigt att en uppföljning sker av hur kostnaderna för det nya systemet med sjöfartsskydd hanteras i andra länder. Regeringen bör vid behov återkomma till i denna fråga. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · GR02T3 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. Lockarpsshunten i . Järnvägsnätet i skall förbättras genom , vilket är nödvändigt . Olyckligtvis sammankopplar man en nödvändig förbättring i järnvägsnätet söder om , den s.k. Lockarpsshunten, med färdigställande i propositionen under beteckningen . Jag har svårt att se fördelen med detta. Jag menar att Lockarpsshunten mycket väl kan påbörjas utan denna koppling. Shunten skulle i sig innebära en avsevärd förbättring och underlätta pendeltågstrafiken från södra över . måste denna tågtrafik till för att sedan vända. Detta är olyckligt inte minst för den integration och näringslivsutveckling som skulle befrämjas i regionen genom färdigställande av denna shunt. Som jag ser det, riskerar shunten att försenas helt i onödan p.g.a. sammankopplingen med , där miljöprövningen nu också förefaller dra ut . Det är därför angeläget att shunten ses som ett projekt i sig och påbörjas .
mot · GR02T4 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överföra väg 13 och väg 19 i östra till det nationella vägnätet. I den nu föreliggande propositionen framgår att väg 13 och väg 19 i norrut från mot respektive är regionala vägar. Därför finns inget tydligt nationellt ansvar för utbyggnaden av dessa vägar. Detta är olyckligt eftersom den vägbundna trafiken norrut från och dess hamn förväntas öka betydligt med under den nu föreliggande planeringsperioden . Detta gäller såväl gods- som persontrafiken. Redan nu finns det tydliga signaler på denna ökande trafikström. Man kan därför förvänta sig alltmer omfattande trafik via dessa vägar i östra norrut till landet i övrigt. Dessa två vägar kommer att få en allt större betydelse ur nationell synpunkt. Nuvarande vägstandard innebär emellertid hinder för denna utveckling, liksom det delade ansvaret på regional och nationell nivå. Vägstandarden behöver förbättras i en snabbare takt än vad som framkommer i propositionen. Detta är viktigt och angeläget ur ett närings- och tillväxtperspektiv, inte bara för utan även nationellt. Jag menar att förutsättningarna för detta blir bättre om vägarna överförs till det nationella vägnätet.
mot · GR02T5 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friare användning av och administrationsanslag. En brist i anslagssystemet för infrastrukturverken är att det inte går att föra över pengar från administrationsanslaget till verksamhetsanslaget. En besparing på administrationsanslaget kan inte användas för angelägna åtgärder i verksamheten. Därmed saknas i stort sett incitament för verken att rationalisera administrationen. Om infrastrukturverken skulle få möjlighet att använda sparade pengar på administrationen till att exempelvis förbättra underhållet skulle vi få en effektivare användning av statens medel. och bör därför ges möjlighet att använda sparade pengar på administrationen till angelägna åtgärder i verksamheten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GR02T9 · 2004-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Resecentrum i . Det är allvarligt att regeringen i sina ramar nedprioriterat Resecentrum i i förhållande till förslag. är landets näst mest frekventerade station och i behov av omedelbar upprustning. Regeringens angivna prioritering bör därför ändras.
mot · GR02U23 · 2004-04-07 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:114 Strategisk exportkontroll 2003 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv för att samordna vapenexporten med den svenska politiken för global utveckling. har två utgångspunkter för bedömningen av den svenska vapenproduktionen och exporten. För det första ska , som en följd av försvarets uppgifter, ha en försvarsmaterielkompetens inom landet. Det innebär således att ska ha en inhemsk försvarsindustri. Vi delar också regeringens åsikt om att den svenska försvarsindustrins fortlevnad i sin tur förutsätter viss export. För det andra ska svensk vapenexport begränsas till demokratiska stater och omgärdas av noggrann kontroll. Export ska inte gå till offensivt krigförande länder eller till stater där det förekommer systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter. Den svenska vapenproduktionen och exporten ska således jämkas mot minst två olika intressen. Dels statens intressen vad gäller främst skydd och säkerhet av som territorium, av medborgare samt de värderingar som vårt samhälle bygger på, dels statens intressen vad gäller solidariteten till människor i fattigare länder. Alltså; intressen kräver en viss export av vapen, men också att vapenexporten inte försvårar eller hindrar utveckling i fattiga länder. Balansen dem emellan är inte nödvändigtvis enkel att finna. De regler som omgärdar den svenska exporten av vapen och produkter med flera användningsområden är koncisa. Däremot tolkas regelverket flexibelt. oroas av att regeringen kontinuerligt tänjer på de s.k. MR-kriterierna, dvs. när det är tillåtet att exportera vapen och inte med hänsyn till den aktuella statens respekt för mänskliga rättigheter. Av denna och andra anledningar bör därför direktivet för den pågående utredningen om vapenexport kompletteras, så att exporten noga utvärderas med hänsyn till möjligheterna att förverkliga målen för den svenska politiken för global utveckling, samt att de s.k. MR-kriterierna ska tillämpas med strikt konsekvens. Skånberg (kd)
mot · GR02Fi26 · 2004-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:100 ekonomiska vårproposition tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen höjning bör ske av stödet till de politiska partierna. Stödet till de politiska partierna föreslås i vårpropositionen höjas med . Det betyder en höjning på . Den höjningen bör självklart inte ske. Jag har som politiker gått till val, på olika sätt gått ut med budskapet till väljarna att jag vill sänka stödet till de politiska partierna. Detta gör att jag också fortsättningsvis kommer att arbeta för detta. Ingenting och definitivt inte statsbudgeten talar för att en höjning bör komma . Detta ger, enligt min mening, fel signaler till övriga i samhället. Det generella stödet till de politiska partierna är det är en tillräcklig summa. Det är, enligt min mening, bra att stödet inte höjts . Då övriga i samhället skall och måste spara och vi som riksdagsledamöter kommer med propåer om olika besparingar bör också vi politiker spara. Det går alltså ut stora summor till partierna och jag tror att de politiska partierna också kan slimma och effektivera sina organisationer och sina arbetssätt. Så får man göra i många privata företag . Partierna måste, precis som andra i vårt samhälle, rätta mun efter matsäcken. Först skall inkomsterna finnas, sedan kan utgifterna tas. Jag kommer alltså också fortsättningsvis att arbeta för att stödet inte skall höjas; vi måste ha en inriktning att stödet skall skäras ned precis som vi sagt många, tidigare.
mot · GR02Fi31 · 2004-05-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:101 Årsredovisning för staten 2003 begär att regeringen återkommer till med en redovisning av vilka begränsningsbelopp eller andra utgiftsbegränsande åtgärder som den beslutat om 2003. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i varje årsredovisning för staten redovisa alla åtgärder och beslut som påverkar användningen av de anslag som fattat beslut om. Regeringen bör redovisa alla åtgärder som vidtagits för att klara utgiftstaket I skrivelsen redovisas bl.a. utfallet av statsbudgeten . Redovisningen och uppföljningen av statsbudgeten har på flera sätt byggts ut och förbättrats sedan den nya budgetprocessen trädde i kraft . I ett viktigt avseende har dock redovisningen försämrats. Det gäller redovisningen av uppföljningen av det statliga utgiftstaket. I årsredovisningen redovisade regeringen, förutom vilka indragningar som gjorts av anslagsmedel, även vilka begränsningsbelopp som regeringen fattat beslut om på vissa utgiftsområden. Den gången gällde det , det internationella utvecklingsbiståndet och medlen för samarbete med (skr. 2001/02:101, s. 68). Även i årsredovisningen för redovisades de begränsningsbelopp som regeringen fattat beslut om i syfte att klara utgiftstaket. Den gången var det 13 anslag som berördes (skr. 2000/01:101, s. 60). I årsredovisningen för , liksom i den nu föreliggande årsredovisningen redovisas inte något om begränsningsbelopp. Däremot framgår det i texten under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd att utfallet blev lägre än det som anvisats i statsbudgeten och att detta bl.a. förklaras av att vissa utgiftsbegränsande åtgärder vidtogs. Även på utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård förklaras en lägre anslagsförbrukning med utgiftsbegränsande åtgärder. Exakt hur stora dessa beslutade utgiftsbegränsningar var framgår dock inte. Inte heller framgår när de beslutades och utifrån vilket underlag. anser att regeringen i varje del ska redovisa hur den följer upp de beslut om anslag som fattat. Det är inte en rimlig ordning om regeringen, utan att redovisa det för , fritt väljer ut och beslutar om anslagsbegränsningar på vissa områden för att klara det utgiftstak som efter egna förslag har getts en alldeles för liten budgeteringsmarginal. Med en sådan ordning blir beslut om anslagstilldelning kraftigt urholkad. För att regeringen skall fullgöra sin redovisningsskyldighet inför enligt budgetlagen måste den tydligt redovisa alla åtgärder som påverkar det beslut om anslag som fattat. Regeringens användande av begränsningsbelopp eller andra typer av utgiftsbegränsande åtgärder bör således redovisas för . Detta gäller både för och för kommande budgetår.
mot · GR02Fi32 · 2004-05-06 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1999-2003 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sparprodukt avvecklas i enlighet med vad som anförs i motionen. I skrivelsen beskrivs hur upplåning från hushållen via det s.k. Riksgäldsspar ökade under föregående år . Statens besparing i upplåningskostnader är i sammanhanget försumbar och begränsar sig till . har det ackumulerade resultatet varit negativt. Upplåningen via Riksgäldsspar finansierar av den totala statsskulden och saknar i det sammanhanget betydelse. Riksgäldsspar riktar sig till hushållen och har till sin konstruktion stora likheter med vanligt banksparande. Staten agerar därmed på en konkurrensutsatt och redan väl fungerande marknad som omfattar . Vi anser det klart olämpligt att en statlig myndighet som agerar som ett kreditinstitut bland flera på en konkurrensutsatt marknad, där staten också ansvarar för både reglering och tillsyn. Att på detta sätt bedriva inlåning från hushållen ligger även utanför huvuduppgifter och fyller ingen reell funktion när det gäller statsupplåning och skuldförvaltning. Vi anser således att Riksgäldsspar bör avvecklas.
mot · GR02Fi37 · 2004-05-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:143 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommande skrivelser avseende en genomgång av statsbudgeten ur ett barnperspektiv skall utformas som en barnbilaga med konsekvensanalys av statsbudgeten. Regeringens skrivelse Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för aviserades i skrivelse 2003/04:47. Där skriver regeringen att barnperspektivet i statsbudgeten bör tydliggöras och att regeringen avser att till vårriksdagen 2004 lämna en skrivelse med en genomgång av statsbudgeten ur ett barnperspektiv. I den nu föreliggande skrivelsen begränsar regeringen sin redovisning till att redovisa insatser för barn och unga som återfinns i statsbudgeten. anser att en barnskrivelse som skall redovisa statsbudgeten ur ett barnperspektiv skall omfatta hela statsbudgeten. väljer därför att i denna motion sätta fokus på syftet och målet med en genomgång av statsbudgeten ur ett barnperspektiv och inte på sakinnehållet som i andra sammanhang kommer att uppmärksamma. Vi kan konstatera att många förslag i budgetpropositionen direkt eller indirekt påverkar barnens situation. Ett exempel är nivåerna i de olika försäkringssystemen då vi vet att många som uppbär försäkringsersättningar också har barn. I en barnskrivelse som har till syfte att gå igenom budgeten ur ett barnperspektiv borde därför konsekvenserna av en förändring i ersättningsnivåerna belysas. Ett annat exempel är hur anslaget till påverkar asylsökande barn och asylsökandes barn och vilka konsekvenser anslaget för får för dessa barn i form av längre eller kortare handläggningstider. Budgetpropositionen innehåller många förslag som liksom tidigare angivna exempel har påverkan på barns och ungas situation och förutsättningar. En skrivelse som har till uppgift att gå igenom statsbudgeten ur ett barnperspektiv är därför, enligt vår mening, inte en skrivelse om vad regeringen gör för barn och unga utan skall vara en konsekvensanalys av budgetens innehåll utifrån ett barnperspektiv. anser därför att regeringen bör få i uppdrag att utforma kommande skrivelse som en barnbilaga till statsbudgeten som läggs tillsammans med budgetpropositionerna och som innehåller en konsekvensanalys av statsbudgeten ur ett barnperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Fi39 · 2004-05-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:143 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsbudgeten kompletteras med en barnbilaga där samtliga departement tydligt markerar vilka effekter olika budgetförslag kan förväntas ha på barn och unga och där regeringens barnpolitiska ambitioner och prioriteringar tydligt framgår. Frågan om barnbilaga till budgeten väcktes i . En barnbilaga baserad på konsekvensanalyser skulle underlätta regeringens redovisning av sin politik och hjälpa medborgarna att följa upp och värdera politiken ur barnperspektiv. Regeringen har mycket sakta försökt närma sig detta mål. Ovan nämnda skrivelse inleds med följande ord: En central målsättning för regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv, utifrån anda och intentioner, skall genomsyra alla de beslut och andra åtgärder som rör flickor och pojkar upp till . Detta är ord vi kunnat läsa i barnskrivelser och i propositioner och betänkanden som innehåller avsnitt om barn och unga. Man kan i den nu aktuella skrivelsen även läsa att kräver mer än att de basala kraven för välfärd skall tillgodoses: den kräver att det skall finnas ett barnperspektiv i alla beslut och verksamheter som rör barn och unga. Därför är arbetet med att utveckla och tydliggöra barnperspektivet viktigt även inom områden såsom samhälls- och trafikplanering, livsmedelspolitik, migrationspolitik, konsumentpolitik, miljöpolitik, kultur- och mediepolitik samt när det gäller kriminalpolitiska och straffrättsliga frågor. Trots detta stannar regeringen i skrivelsen ändå upp vid ett första steg till att närma sig en barnbilaga på riktigt. Hur många första steg behövs det? Det skrivna motsvarar inte de mål regeringen beskriver. Skrivelsen är endast en uppräkning av olika insatser för barn och unga. I stället skall budgetförslagen följas av en beskrivning av hur de kan förväntas påverka barn och unga. Förslag som kan bedömas ha påtagligt negativa effekter bör förkastas. Ännu är inte helt och fullt införlivad i svensk lag, men regeringen har lovat att så skall ske. Detta arbete måste noggrant följas och påskyndas. Tyvärr finns det trots alla vackra ord flera skamfläckar inom svensk barnpolitik. Det gäller t.ex. flyktingbarn, ensamkommande flyktingbarn, gömda barn. Barnpornografi på Internet breder ut sig på det mest fasansfulla sätt, barnfattigdomen ökar, antalet missbrukande föräldrar ökar. Vi har svåra sviter efter 1990-talets nedskärningspolitik inom skola bl.a. Har vi en barnbilaga till statsbudgeten enligt det som beskrivs i förslaget till riksdagsbeslut, går det inte att smita undan och prioritera annat i stället för att satsa på barn och unga.
mot · GR02Ju24 · 2004-05-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:147 antagande av rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rambeslutet borde ha omfattat och kriminaliserat innehav av narkotika för personligt bruk och brukande av narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om otillräckligheten i att framlägga ett rambeslut för godkännande utan att presentera förslag på den lagstiftning som erfordras för rambeslutets genomförande. är av den uppfattningen att bagatelliserandet och tillåtandet av vad som uppfattas som lättare droger, dvs. cannabis, utgör en grogrund för den internationellt organiserade narkotikahandeln. Som medlem i EU måste inte bara verka för nolltolerans mot droger inom EU utan också aktivt arbeta för att EU utövar påtryckningar på länder utanför EU som producerar eller tillåter droger. Vidare anser att påföljderna för narkotikabrott måste skärpas. Rambeslutet är självfallet en mycket viktig överenskommelse i kampen mot den organiserade narkotikahandeln inom EU. har därför inget i sig att erinra mot att rambeslutet antas i dess nuvarande form. Emellertid anser att det är beklagligt att rambeslutet inte kriminaliserar innehav av narkotika för personligt bruk och brukande av narkotika. Det kan inte tolkas på annat sätt än att regeringen har misslyckats med att övertyga de andra medlemsländerna om nödvändigheten av nämnda regleringar. uppfattning är att innehav och brukande av narkotika utgör basen för den internationella narkotikahandeln och en förutsättning för att narkotikahandeln skall kunna fortgå. En överenskommelse om kriminalisering av innehav och brukande, såsom det anges i svensk lag, hade därför varit ett synnerligen betydelsefullt redskap. Det är nu långt ifrån säkert att samtliga medlemsländer utnyttjar sin egen initiativrätt till att införa sådan lagstiftning. Vad som ovan anförts om att rambeslutet borde ha omfattat och kriminaliserat innehav av narkotika för personligt bruk och brukande av narkotika bör ges regeringen till känna. Att framlägga ett rambeslut för godkännande utan att presentera förslag på den lagstiftning som erfordras för rambeslutets genomförande är otillräckligt. Det säger sig självt att genom ett sådant förfarande inte tillförsäkras tillräckligt underlag för beslut. anser att det är viktigt att detta förfarande inte blir praxis. Anledningen till att rambeslut försenas på denna grund är regeringens otillräckliga insatser i framtagandet av tillfredsställande beredningsunderlag för nationell lagstiftning. Vad som ovan anförts om otillräckligheten i att framlägga ett rambeslut för godkännande utan att presentera förslag på den lagstiftning som erfordras för rambeslutets genomförande bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ54 · 2004-05-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt dieselskatt på arbetsmaskiner för skogsbruket och jordbruket. I budgetpropositionen 2003 skrev regeringen att den avsåg återkomma med hur jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner skulle kompenseras för höjningar av dieselskatten. I uppgörelsen mellan regeringen och stödpartierna om jordbrukspolitiken finns förslag om sänkt dieselskatt för jordbrukets arbetsmaskiner . Av propositionen framgår det inte om skogsmaskinerna ingår i den uppgörelsen. Vi är starkt kritiska till hur regeringen har hanterat frågan om sänkta dieselskatter för arbetsmaskiner. Löften som aldrig har verkställts och den senfärdighet med vilken frågan har behandlats har undergrävt jord- och skogsbrukets konkurrenskraft. Dieselskatten på arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruket är i . Motsvarande skatt är i och i , omräknat till svenska kronor. Det räcker inte med, som uppgörelsen med stödpartierna föreslår, att dieselskatten sänks för jordbruksmaskiner. I likhet med våra grannländer bör den även sänkas på skogsmaskiner. tillväxt och konkurrenskraft är nära förknippad med skogsindustrin. I jämförelse med vårt närmaste konkurrentland, , har den svenska skogsindustrin en konkurrensnackdel på på grund av skillnader i dieselbeskattning. Diselselskatten bör således sänkas till i nivå med våra grannländer, för såväl jordbruksmaskiner som skogsmaskiner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GR02MJ57 · 2004-05-05 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att om väljer att fortsatt koppla sitt stöd för vallfröodling, krävs det att följer modell. Det finns en stor osäkerhet hos landets lantbrukare. EU:s jordbruksreform ska implementeras utan att enskilda brukare ska behöva drabbas oskäligt hårt. Där är överens med regeringen. Ett exempel på brukare som kan drabbas hårt är timotejfröodlarna. Det som kan slå hårt mot näringen är inte frikopplingen i sig utan om det blir olika villkor i länderna. finns det ett kilostöd som utgör ungefär halva intäkten och detta föreslås frikopplas enligt skrivelsen. Många odlare är specialiserade på vallfröproduktion och i vissa bygder är det en betydande gröda. står exempelvis för av timotejfröodlingen i . är ledande i på timotejfröodling, ihop med . Det är därför viktigt att vi får samma spelregler som konkurrentländerna, allra helst frikoppling. Om väljer att inte frikoppla utsädesstödet och/eller utvecklar kilostödet på ett sådant sätt att det blir ett miljöstöd för timotejfröodling, kommer konkurrensen att sättas ur spel. har ännu inte bestämt sig för om något av utsädesstöden kommer att kopplas. Därför finns det möjligheter för att samråda för att ge näringen lika villkor över gränsen. Om väljer att fortsatt koppla sitt stöd för vallfröodling krävs det att följer samma modell. Detta bör ges regeringen tillkänna.