ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub396 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över det ekonomiska ansvaret för lärcentrum. Kommunala lärcentrum har blivit en alltmer integrerad del i den högre utbildningen i . finns lärcentrum i åtminstone 250 kommuner. Vid de flesta lärcentrum finns någon form av högskoleverksamhet. med flera har konstaterat att någon fortsatt utökning av antalet regionala högskolor knappast är möjlig. Lärcentrum får därför en alltmer strategisk roll för utvecklingen när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Universitets- och högskolestudier är helt och hållet ett statligt ansvar. Det innebär att staten är huvudman och ensam har det ekonomiska ansvaret för den högre utbildningen i landet. I själva verket satsar landets kommuner många miljoner på att arrangera och förmedla högre utbildning till sina invånare. För att den högre utbildningen skall bli tillgänglig för alla, oavsett geografisk hemvist eller social bakgrund, måste de statliga aktörerna samarbeta med kommunala lärcentrum, men finns ingen finansiering för kommunernas del i denna samverkan.
mot · GS02Ub397 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att genom ökad flexibilitet förbättra vuxnas villkor att genomföra studier med syfte att ta sig ut på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att förändra kravet på att man för att komma i fråga för rekryteringsstöd inte får ha haft kontakt med CSN . Vi talar ofta om betydelsen av det livslånga lärandet. Förutom att ständig fortbildning ger personlig utveckling och främjar folkhälsan i stort ger en välutbildad befolkning landet konkurrenskraft och bättre framtidsutsikter. De flesta av dagens system är anpassade för studenter som är förhållandevis unga och har svensk grundskola bakom sig. Redan begränsas de ekonomiska möjligheterna att vara student, trots att man då rimligen har kvar av sitt yrkesverksamma liv. Regeringen har lyckligtvis uppmärksammat att möjligheterna till studier för äldre behöver förbättras, och avsätts och totalt för att förändra studiestödet så att fler äldre har möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel. Dessutom har ett särskilt rekryteringsstöd med flexibel användning införts. kvarstår dock problem i enskilda fall. För vuxna som måste börja med att tillgodogöra sig är det inte heller bara åldern som begränsar. För många av dem är det omöjligt att hinna uppnå en rimlig utbildningsnivå innan studiemedlen är slut för deras del. Det gäller även invandrare som kanske måste börja sina studier på grundskolenivå och har många terminers studier framför sig innan de kan räkna med att gå ut i arbete. Det är naturligt att reglerna för studiestödssystemet ser ut som de gör . Om alla fick studera hur länge och hur sent i livet som helst skulle kostnaderna bli oöverstigliga. Det vore inte samhällsekonomiskt försvarbart. Men dagens studiestödsregler är inte alltid heller samhällsekonomiskt försvarbara. Studenter blir beroende av försörjningsstöd resten av sitt yrkesverksamma liv när de i stället skulle kunnat försörja sig själva om reglerna bara varit lite mer flexibla och de fått lån även det sista studieåret. I stället har utvecklingen snarare gått åt att begränsa flexibiliteten än mer, eftersom det numera krävs "synnerliga skäl" i stället för "särskilda skäl" för att undantas från begränsningen av studiemedlet. Rekryteringsstödet är ett värdefullt stöd för att tända lusten att lära bland grupper som traditionellt sett inte utbildar sig. Det faktum att man för att komma ifråga för rekryteringsstöd inte får ha haft kontakt med CSN är dock starkt begränsande. Det utestänger stora grupper från ett stöd som verkligen skulle påverka deras arbetsmarknadssituation i positiv riktning. Om vi skall fortsätta sträva efter det livslånga lärandet och bättre ta till vara människors resurser bör möjligheterna till flexibilitet och individuella bedömningar för att underlätta vuxenstudier ses över ytterligare.
mot · GS02Ub401 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers rätt till skriftliga omdömen om skola och lärare. I artikel 12 "Åsiktsfrihet och rätten att bli hörd" står det bland annat att "konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad". Mycket har hänt i skolan och utvecklingen av pedagogiska instrument och metoder har kommit långt. Dessvärre finns det exempel på att detta inte alltid är fallet i den verklighet som barnen möter i klassrummet. Det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan exempelvis genom att skriftlig utvärdering. Vi tror att det skulle vara utvecklande både för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Vi tror att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. Dels för att eleven kan framföra vad den behöver extra stöd i och vad den tycker är jobbigt, dels för att kritik mot lärare kan komma fram på ett tydligare sätt. Givetvis måste detta kombineras med ett batteri av åtgärder för att barnens åsikter ska tas på allvar. Det kan handla om allt från kompetensutveckling av lärare till större omorganisationer i skolans arbetssätt.
mot · GS02Ub402 · 2004-09-28 00:00:00 — Alla barns rätt till barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alla barns rätt till barnomsorg. Den gemensamt finansierade barnomsorgen har två syften. För det första är barnomsorgen till för barnen - för barnens utveckling, socialisation och för att barn ska ha roligt. Men barnomsorgen är också till för föräldrarna - för föräldrarnas möjlighet att arbeta, få vara en del i ett socialt sammanhang och möjlighet att försörja sig och sina barn. Det är bra för alla barn att få nya sociala kontakter utanför hemmet. Att vara tillsammans med andra barn, utan att ha mamma eller pappa bakom ryggen, är viktigt för barnets jag-utveckling. Det lär barn respekt, tolerans och solidaritet. Barnomsorgen ska vara bra för barnen och så bra att föräldrarna inte behöver gå på jobbet och oroa sig över om deras barn får den uppmärksamhet, stimulans och omsorg som de behöver. har alla barn rätt till barnomsorg, men de barn som har föräldrar som är arbetslösa eller är föräldralediga med ett mindre syskon har rätt att vara i barnomsorgen bara en begränsad tid. Arbetslöshet är ett trauma för den arbetslöse och för dess familj. Att dessutom straffa barnen genom att rycka dem ur sitt sammanhang är obegripligt. Barnen behöver kanske ännu mer få en plats där de, tillsammans med andra barn och vuxna, kan ha det roligt även om det är jobbigt hemma. Dessutom förväntas den arbetslöse föräldern vara aktivt arbetssökande och stå till arbetsmarknadens förfogande motsvarande heltid. Att vara utan barnomsorg underlättar definitivt inte möjligheten att komma tillbaka i arbete. Att få ett syskon är kanske den största förändring som de flesta barn upplever. Över ska man dela mamma och pappa med någon annan - någon som skriker och måste bäras . Mamma och pappa är trötta, och så fort man vill hitta på nått skoj sitter mamma fast i amning och pappa passar på att städa, diska, handla... Att i den här situationen dessutom begränsat barnets tid i barnomsorgen är absurt. På dagis är allt som vanligt och de vuxna har tid med barnet, utan att bli avbrutna av en bebis. Dagis är barnets egen när hemmet är i kaos. Här kan barnet få fortsatt samma rutiner och aktiviteter som ett barn i förskoleåldern så väl behöver. För barnen är det obegripligt varför också de ska tas ifrån sina kompisar bara för att mamma eller pappa ska vara med den nya bebisen eller för att en av föräldrarna blir arbetslös. Barnomsorgen måste vara tillgänglig för alla. Det bör vara upp till familjen, inte kommunen, att avgöra i vilken utsträckning man vill utnyttja barnomsorgen beroende på hur livs- och familjesituationen ser ut. Därför bör frågan om hur man ökar föräldrarnas inflytande, oavsett om föräldrarna är arbetslösa eller föräldralediga, över hur många timmar barnet behöver vara på dagis ses över.
mot · GS02Ub407 · 2004-09-30 00:00:00 — Tvååriga yrkeslinjer i gymnasiet begär att regeringen lägger fram förslag om en tvåårig gymnasieutbildning med betoning på själva yrkesämnena. begär att regeringen lägger fram förslag om ett utvecklat lärlingssystem och en yrkeshögskola. Många ungdomar står utanför arbetsmarknaden. Flera av dem har inte fullgjort sin utbildning och har därför svårt att komma in på arbetsmarknaden. Orsakerna till varför dessa ungdomar inte fullgjort sin utbildning är många, bland annat skoltrötthet och önskan att syssla med något praktiskt. De gymnasielinjer som erbjuds dessa elever är treåriga, vilket bidrar till att de inte fullgörs av alla. I samband med den senaste gymnasiereformen avvecklades de tvååriga yrkesprogrammen, som gav en grundutbildning för många elever. Med denna grundutbildning bakom sig fanns bättre möjligheter att söka arbete och vidareutbildning efter i yrkeslivet. Inom flera yrken fordras initialt inte högre utbildning och lämplig komplettering kan ske på arbetsplatsen och inom företagets egen internutbildning. Den inriktning av yrkeslinjerna som finns tar sikte på att kvalificera till högskolebehörighet, trots att flera elever varken vill eller kommer att söka in på höskolan. Det viktigaste för att en ungdom ska komma in på arbetsmarknaden är att hon eller han har de baskunskaper som fordras inom det sökta yrkesområdet. Ett viktigt komplement till den skolrelaterade utbildningen är ett utvecklat lärlingssystem, där många arbetslösa ungdomar skulle kunna få ett fotfäste på den ordinarie arbetsmarknaden. För att skapa ett fungerande lärlingssystem, som finns i flera EU-länder, krävs bättre samverkan mellan skola, arbetsförmedling och företag. har föreslagit inrättandet av en yrkeshögskola för de elever som önskar högre kvalificerad yrkesutbildning, vilket bättre skulle motsvara behoven på arbetsmarknaden.
mot · GS02Ub414 · 2004-09-30 00:00:00 — Kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. Kommunerna har ansvaret för en gymnasieelevs kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan när färdvägen är . Elever med skolväg, som understiger denna sträcka, cyklar vanligen till och från skolan. kan sträckan vara för lång att cykla eller gå. Kyla, oplogade cykel- och gångvägar och gator innebär dessutom sämre säkerhet för elever i trafiken. Gränsen för skolskjuts borde av denna anledning vara flexibel. med barmark kunde gränsen vara längre och med snö och is kunde gränsen kortas, så att fler elever får möjlighet att åka kollektivt. En sådan förändring skulle öka trafiksäkerheten och förbättra kommunikationerna för elever. Kommunernas kostnader för skolskjuts skulle inte heller öka. Eftersom väderförhållandena i vårt land skiljer sig starkt mellan olika landsändar, borde lagen om kommunernas ansvar för elevernas skolresor ses över.
mot · GS02Ub415 · 2004-09-30 00:00:00 — Skolskjuts för elever vid växelvis boende tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt lägga fram ett förslag gällande skolskjuts för elever vid växelvis boende. I råder skolplikt för elever . Det innebär både att elever är skyldiga att komma till skolan för utbildning och att elever har rätt till utbildning. Som en följd av detta är kommunerna skyldiga att se till att alla elever får undervisning, men också att se till att eleverna kan ta sig till skolan. I skollagskommitténs betänkande (SOU 2002:121) föreslås det att i lagtexten klart skall framgå att en bostadsadress skall ligga till grund för bedömningen av rätt till skolskjuts och att eleven skall anses bosatt på den adress där den är folkbokförd. Detta går även i linje med kommunernas inställning i frågan. görs det rättsliga prövningar av rätten till skolskjuts och frågan har drivits ända upp till regeringsrätten som i en dom slagit fast att kommunen skall pröva behovet av skolskjuts inte bara från elevens folkbokföringsadress utan även från annan bostad om föräldrarna har gemensam vårdnad och eleven bor växelvis på olika adresser. Det kommer givetvis att innebära stora praktiska problem och ökade kostnader för kommunerna. Det innebär också en stor otydlighet för kommunerna. Skall kommunerna följa Regeringsrättens dom eller är det förslag som kommer att vinna laga kraft. har ett antal domar som behandlar skolskjuts vid växelvis boende gått vidare till Regeringsrätten, där man inte tagit upp frågan till behandling. Utifrån Skollagskommitténs betänkande lägger nu regeringen en proposition om förskolan, "Kvalitet i förskolan", och drar på så sätt ur en viss del av betänkandet. Det är olyckligt att regeringen inte ger skolskjutsfrågan samma dignitet med en separat och skyndsammare hantering av skolskjuts för elever vid växelvis boende. Det innebär att regeringen överlåtit åt domstolarna att utifrån en föråldrad skollag avgöra hur långt kommunernas skyldigheter sträcker sig, istället för att låta detta bli föremål för ett politiskt beslut.
mot · GS02Ub421 · 2004-09-30 00:00:00 — Högskolors rätt att examinera doktorer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för högskolor att få examinera inom delar av vetenskapsområden. Antalet utbildningsplatser på högskolor och universitet har ökat med närmare 100 000 . Fyra nya universitet har startat och varje län har minst en stark högskola. Just högskolorna har utvecklats till betydelsefulla och starka lärosäten, där ett av de gemensamma känntecknen är att de blivit starka inom yrkesinriktade utbildningar som ekonomi, kommunikation/information, lärarutbildningar, vård och teknik. Högskolorna har på så sätt profilerat sig inom andra områden än de gamla lärosätena, universiteten. som expansionen av högskolorna är mycket positiv finns avigsidor. Ett problem är den ojämna fördelningen av forskningsresurser. Trots att de nya högskolorna står för en betydande del av grundutbildningen tillfaller huvudparten av de offentliga medlen de gamla, etablerade universiteten. Ett annat problem, som motionen tar upp, är att de flesta högskolor helt eller delvis saknar examinationsrätt av doktorer. De nya lärosätena måste ha rätt att examinera inom de områden där de profilerat sig och ska utveckla sig. Det är enda sättet att garantera högskolorna en långsiktig kvalitet. Rätten till doktorsexamination gör det lättare att locka och behålla studenter som börjat sin grundutbildning på skolan. Det blir enklare att rekrytera och behålla lärare och professorer som genom doktorandutbildningarna har möjlighet att kontinuerligt utvecklas inom sitt område. I förlängningen handlar det om grundutbildningarnas kvalitet. Regeringen har uttalat att det måste ske en kraftig ökning av antalet doktorander och nyutexaminerade doktorer. finns problemen med expansion och pensionsavgångar. Här kan de nya högskolorna göra mycket nytta, dels genom att bidra till antalet doktorer och doktorander ökar, dels genom att bygga upp och bedriva forskarutbildning inom områden där universiteten inte klarar av att möta behoven. Inom flera områden är examinationen alldeles för liten. Det gäller särskilt inom vård och kommunikation där de nya högskolorna är profilerade. Möjligheterna till doktorsexamen inom universitets- och högskolevärlden är att få examinationsrätt inom ett vetenskapsområde. Det är dock områden som är så stora att de som regel täcker upp betydligt mer än vad de flesta lärosäten egentligen har behov av. Möjligheterna för högskolorna att ytterligare expandera och profilera sig försvåras av ordningen med vetenskapsområden. Utbildningsminister sa också så sent som att regeringen är mycket återhållsam med ytterligare vetenskapsområden. Vi anser att det bör gå att få forskningspengar till delar inom ett vetenskapsområde. Forskning måste få finnas också på mindre högskolor. Det kan inte vara så att några få ska syssla med allt. Att låta olika lärosäten fokusera på vissa områden gör att det blir spridning och varje lärosäte får möjlighet att utveckla sin profil.
mot · GS02Ub422 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studentutbyte med . I de så kallade Stockholmsriktlinjerna betonas vikten av utbildning och forskning samt kulturutbyte. Att ungdomar har möjlighet att studera i andra länder är bra både för den enskilde och för de berörda länderna. Det bidrar till den personliga utvecklingen och till att de studerande efter avslutade studier kan ta med sig nya kunskaper och erfarenheter hem. Inte minst viktigt är att studentutbytet kan öka förståelsen mellan människor och kulturer och minska motsättningar. , och demokrati är angelägna frågor. Ett viktigt land är Saudiarabien.Vid ett besök där kunde jag konstatera att det är få studenter från som studerar i . Det framkom vid besöket att gärna ser att möjligheterna att studera i förbättras. har till uppgift att marknadsföra svensk högre utbildning i utlandet. I uppdraget ingår dock inte att genomföra riktade rekryteringsinsatser i ett enskilt land. Av statistik över antalet beviljade uppehållstillstånd för studier i framgår att de för studerande från uppgick till 19. hade de sjunkit till 3. Enligt min uppfattning bör på ett mer aktivt sätt arbeta för att tillmötesgå önskemål om att landets ungdomar i ökad omfattning ska kunna studera vid våra universitet och högskolor. Regeringen bör därför ges i uppdrag att överväga hur studerande från kan ges bättre möjligheter att studera i . Jag tar i den här motionen upp studentutbyte med men regeringens överväganden kan naturligtvis bli tillämpliga också i utbytet med andra länder.
mot · GS02Ub424 · 2004-09-29 00:00:00 — Barnbidragets övergång till studiebidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om barnbidragets övergång till studiebidrag. Dagens barnbidrag och studiebidrag är viktiga komplement i många familjers ekonomi. Genom den successiva nivåhöjning som gjorts har många familjer getts möjlighet att bättre planera sina ekonomiska förutsättningar. då barnbidraget övergår i studiebidrag uppstår dock, för alltför många familjer, en situation som ändrar familjens ekonomiska förutsättningar. Om familjens barn fyller erhålles barnbidraget t o m det kvartal då ungdomen fyller . Härefter utbetalas inte studiebidrag förrän kvartalet efter det att barnet passerat 16-årsdagen. Således erhåller familjen inget studiebidrag då den enskilde ofta bedöms för ung för att få ett sommarjobb, trots ansträngningar. I den mån barnet fyller uppstår inte samma problem, vilket av många uppfattas som orättvist. Frågan har belysts i men dock ej ännu blivit föremål för beaktande. För att öka rättvisan och förståelsen för systemet bör förslag enligt bli föremål för riksdagsbehandling.
mot · GS02Ub444 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett minimikrav bör vara att varje elev och skola har tillgång till en elevhälsa som även har de kompetenser som skolkurator, skolsköterska och skolpsykolog kan bidra med. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skolkuratorernas och skolpsykologernas uppdrag måste på samma sätt som skolsköterskornas skrivas in i skollagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det bör övervägas att rekommendationer tas fram för hur många elever skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer maximalt får ha ansvar för. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrins resurser.1 1 Yrkande 4 hänvisat till SoU. gjordes en undersökning bland personal inom hälsovården i skolan på uppdrag av BO (). Syftet var att undersöka hur den blivande elevhälsans personal uppfattar att elevernas hälsotillstånd och personalens arbetsvillkor har förändrats . Resultatet av enkäten är tydligt. Eleverna mår sämre. De tillstånd som upplevs ha ökat mest är depressioner, ätstörningar, övervikt, ångeststörningar, tinnitus, allergier och astma. Rapporten bekräftar den bild som bland annat BO, , och tidigare visat. Trycket på personalen inom hälsovården i skolan kan allmänt sägas ha ökat . Av de heltidsarbetande skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer som svarade på enkäten hade ansvar för fler än 800 elever. uppgav att de hade ansvar för 400 elever eller färre. Ett för stort elevunderlag kan innebära svårigheter att fånga upp och möta alla skiftande behov som eleverna har. Många vittnar om att tiden inte räcker till för att möta eleverna i den utsträckning som behövs i med nya och mer komplicerade bakgrunder, allt ifrån erfarenheter från krig till komplicerade familjebildningar. Det är viktigt att hälsovården inom skolans ram är likvärdig för alla elever, oavsett var man bor. Det får inte heller vara så att föräldrarnas ekonomi och utbildning avgör om barn och ungdomar får adekvat hjälp. Trycket på /socialkontoren och på barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har ocksåökat. Med rätt dimensionerad hälsovård inom skolan hade barnens och ungdomarnas problem och behov kunnat identifieras tidigare.
mot · GS02Ub445 · 2004-09-27 00:00:00 — Kurser i kvinno- och migrationshistoria tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kurser i kvinno- och migrationshistoria. Historieskrivningen och historieundervisningen har återspeglat maktförhållanden i samhället. Kvinnor och migranter tillhör de grupper i samhället som länge varit osynliga i historien. Människorna har vandrat och orsakerna har varit många: nyfikenhet, krig, hunger, etniska och religiösa motsättningar. emigrerade drygt en miljon svenskar till , som det här bor drygt en miljon människor som flyttat till . Dessa människor har haft ett betydande inflytande på respektive samhällen. Kvinnorna fyllde de mest centrala samhällsfunktioner och arbetsuppgifterunder århundraden utan att ha makt i samhället. Kvinno- ochmigrationshistoria handlar om deras insatser i samhällsutvecklingen och derasmakt, eller närmare bestämt maktlöshet, i samhället. I kursplanen för ämnet historia anges att ämnet skall stimulera till reflektion över mänskligt tänkande och handlande och över företeelser i samhället, att stärka beredskapen att överblicka den egna och andras livssituation, att öka tryggheten i den egna identiteten samt att ge kunskaper om hur vårt samhälle är baserat på etnisk och kulturell mångfald. Enligt 2 kap. 14 § gymnasieförordningen (1992:394) får styrelsen förgymnasieutbildningen inrätta lokala kurser. En sådan lokal kurs kan förekomma på nationella, specialutformade och individuella program. En lokal kurs skall ge kunskaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt kunskapsområde och svara mot sådana behov som inte kan tillgodoses genom en nationellt fastställd kursplan. Enligt uppgift från skall varken någon kommun eller annan skolhuvudman ha använt sig av denna möjlighet för att inrätta en lokal kurs i kvinno- eller migrationshistoria. Det har blivit betydligt bättre med historieforskningen och historieskrivningen om kvinnor och migranter, men tyvärr återspeglas det inte i skolundervisningen. Med tanke på de negativa tendenser som finns på vissa skolor i förhållande till unga flickor och invandrare måste undervisningen i kvinno- och migrationshistoria förbättras väsentligt. Det förflutna påverkar människans tänkande och handlande i nutiden.