mot · GS02A261 · 2004-09-29 00:00:00 — politik utgår från människan och vars och ens ansvar för sig själv och andra. Vi vill att besluten ska fattas så nära människan som möjligt. Dagens arbetsmarknadspolitik ligger långt borta från den vision som har för arbetsmarknaden. vill ha fler människor i arbete. Det måste löna sig att arbeta och det måste löna sig att utbilda sig, för både kvinnor och män. åtgärder för att få fler människor i arbete bygger på ett flertal övergripande mål: ska avvecklas i sin nuvarande form och lokala lösningar prioriteras Arbetsmarknadsåtgärderna ska utgå från ett individtänkande där mer makt ges åt den arbetssökande Åtgärder för att få långtidsarbetslösa i arbete måste förbättras Utbildning och kompetenssparande ska prioriteras Diskrimineringen och segregeringen på arbetsmarknaden ska motverkas A-kassereglerna och arbetsrätten ska ses över för att passa dagens samhälle Vikten av en god arbetsmiljö ska prioriteras 5Arbetsmarknaden och i framtiden4 6Centerpartiets inriktning för arbetsmarknadspolitiken4 10Arbetslöshetsersättningen - inte bara för löntagare8 16.1Vikten av den psykosociala arbetsmiljön13 17.1Flexibel arbetsmarknad kräver stabil arbetsmiljö14 17.2Den psykosociala betydelsen för arbetsmiljön15 17.3Hur går vi vidare?15 18Centerpartiets förslag för en god arbetsmiljö16 18.4Ett "barnvänligt" arbetsliv17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet är viktigt för tillväxten och för människors självkänsla, livskvalitet och delaktighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bryta centralstyrningen av arbetsmarknadspolitiken och i stället möjliggöra lokala lösningar med individen i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsrätten bör ses över för att passa dagens arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för a-kassa skall anpassas bättre för småföretagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en gemensam diskrimineringslagstiftning på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motverka könssegregationen på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med förslag som underlättar funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att en god arbetsmiljö skall prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn bör göras över de strukturer som styr den enskildes arbetssituation och arbetsgivarens incitament för att förbättra den. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla företagshälsovården som en del i arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för män och kvinnor att kunna kombinera föräldraskap med arbete. Att ha ett arbete är viktigt ur flera aspekter. Inkomsten spelar en stor roll men arbetet är minst lika viktigt för människors självkänsla, upplevelse av livskvalitet och delaktighet. Oavsett om personer arbetar i privat, offentlig eller kooperativ regi är arbetet en stor del av människors liv. På grund av arbetets stora betydelse både för individen och samhället i stort är det viktigt att vi ger förutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknad. Det behövs mer än retorik för att lösa dagens arbetslöshet och det behövs en strategi för att få en arbetsmarknad som är i harmoni med framtiden. har vi problem med hög arbetslöshet men ser vi tio till framåt kommer situationen att vara annorlunda. Färre ska försörja fler och många går i pension allt tidigare. EU:s fria rörlighet kommer förhoppningsvis att vara en stor tillgång för . Drygt en miljon människor i arbetsför ålder befinner sig utanför arbetsmarknaden . Det behövs inte bara en åtgärd för att komma tillrätta med dagens och morgondagens arbetsmarknad, utan en rad olika. I denna motion presenterar förslag för en välfungerande arbetsmarknad och en god arbetsmiljö. Människor måste ges ökad makt över eget arbete och egen tid. Därför behövs förändrade attityder och en ny arbetsmarknadspolitik så att människor ges möjlighet att skapa helhet och balans i livet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts om att arbetet är viktigt för tillväxten och människors självkänsla, livskvalitet och delaktighet. Trots att en högkonjunktur precis har börjat, präglas dagens arbetsmarknad av en seglivad arbetslöshet. Efterfrågan på arbetskraft är svag, långtidsarbetslösheten är fortfarande hög och alltför många människor är utan arbete av olika anledningar. uppgick den totala arbetslösheten till . Det är 29 000 fler personer än . Enligt AMS finns det positiva indikationer om att en ljusning på arbetsmarknaden är i sikte, även om nyanställningarna ännu inte tagit fart. Men prognoser slår inte alltid in. Konjunkturella faktorer är svåra att göra någonting åt, men politiken går att påverka. vill föra arbetsmarknadspolitiken i rätt riktning så att vi får mindre av centraliserade beslut och mer av en individualiserad och decentraliserad arbetsmarknadspolitik. I regeringens budget kan vi läsa att arbetsmarknadspolitiken förstärks kraftigt , bland annat med 20 000 nya platser till arbetsmarknadspolitiska program. Flera undersökningar visar att AMS-programmen har en väldigt liten effekt för de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden, de leder sällan till arbete och genererar sällan de nätverk som är viktigare än någonsin för att få in en fot på arbetsmarknaden. Ändåär det ofta på arbetsmarknadsprogram som satsningarna görs. har helt andra lösningar än AMS-program för att få fler människor i arbete. 6Centerpartiets inriktning för arbetsmarknadspolitiken politik utgår från människan och vars och ens ansvar för sig själv och andra. Vi vill att besluten ska fattas så nära människan som möjligt. Dagens arbetsmarknadspolitik ligger långt borta från den vision som har för arbetsmarknaden. Regeringen fortsätter att lappa och laga i dagens system istället för att göra det som verkligen behövs - ompröva arbetsmarknadspolitiken i grunden. vill ha fler människor i arbete. Det måste löna sig att arbeta och det måste löna sig att utbilda sig, för både kvinnor och män. tjänar män fortfarande mer än kvinnor. För att bryta den segregerade arbetsmarknaden måste vi tänka i nya banor för att få bort regeringens politik som dels hindrar de "kvinnliga" arbetsmarknaderna från konkurrensutsättning, dels låser in många kvinnor i ett osunt bidragsberoende. Viktiga delar i arbetsmarknadspolitik som vi kommer att utveckla i denna motion är: Arbetsmarknadspolitiken ska föras närmare människor på lokal nivå Arbetsmarknadsåtgärderna ska utgå från ett individtänkande där mer makt ges åt den arbetssökande Lösningar för att få långtidsarbetslösa i arbete ska sökas Utbildning och kompetenssparande ska prioriteras Diskrimineringen och segregeringen på arbetsmarknaden ska motverkas A-kassereglerna och arbetsrätten ska ses över för att passa dagens samhälle Vikten av en god arbetsmiljö ska prioriteras Arbetsmarknaden har genomgått stora förändringar . Människor har flera och olika anställningar i livet och de stora företagen har inte längre samma betydelse som arbetsgivare. I den situation som råder behöver allt mindre av centralisering och maktkoncentration och alltmer av ett system där makt, beslut och resurser ligger nära de människor som berörs. Med arbetsmarknadspolitik skulle det innebära att länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar och ytterst den arbetssökande själv skulle få mer makt och möjlighet att påverka. Besluten och resurserna ska finnas där kunskapen om de lokala förhållandena finns. Med bakgrund av den kritik som riktats mot AMS och länsarbetsnämnderna av bl.a. revisorer, finns det all anledning att nu rikta in arbetsmarknadspolitiken på en mer regional och lokal förankring. Det finns studier (IFAU) som visar att ett ökat lokalt inflytande har lett till ökad effektivitet i den aktiva arbetsmarknadspolitiken eftersom kunskap om lokala förhållanden kan utnyttjas fullt ut. Likaväl som att lokala lösningar nära individen ger effektivitet och större påverkansmöjligheter så verkar centrala regleringar hämmande. Om arbetsförmedlare kan få arbeta mer fritt efter de förutsättningar som finns i närområdet underlättas möjligheten att matcha rätt person med rätt jobb. För att den lokala modell som vi föreslår ska kunna fungera måste avvecklas i sin nuvarande form och en mindre central enhet bör ha hand om åtaganden som statistikinsamling, kvalitetsbedömningar, tillsynsansvar och förmedling av omställningspengar. I största möjliga mån bör besluten fattas på en lägre nivå. Arbetsförmedlingsnämnderna, som inte har någon reell makt över resurserna, bör få mer makt så att de kan bli betydligt mer delaktiga i den lokala arbetsmarknadspolitiken än vad som är fallet . Nämnderna består bland annat av kommunrepresentanter, näringslivsföreträdare och fackföreningsföreträdare. Eftersom nämnderna inte haft någon större möjlighet att påverka den lokala arbetsmarknadspolitiken i praktiken är behovet av en utvärdering av länsarbetsnämndernas organisation och regelverk stort. Även arbetsförmedlingsnämndernas inflytande och funktion bör ses över. Arbetsmarknadspolitiken bör utformas så att besluten fattas på lokal nivå. Dagens arbetsmarknadspolitik präglas av ett grupptänkade som vill komma bort ifrån. Människor har olika behov, bakgrund, utbildning, intressen och förutsättningar. Det behövs en större flexibilitet för att hänsyn ska kunna tas till vilka individuella lösningar som är bäst för olika personer. Arbetsförmedlarna måste kunna stödja och ge rätt förutsättningar så att den arbetssökande i stor utsträckning själv kan fatta beslut om vilka åtgärder som är mest lämpliga. Arbetsmarknadspolitiken måste bli mer individinriktad. Det är viktigt att stärka de arbetslösas självbestämmande över åtgärder och utbildningar. En mångfald av olika åtgärder att välja mellan och olika aktörer som erbjuder dessa ökar den enskildes valfrihet. Ökat självbestämmande skulle kunna åstadkommas genom att man inför ett nytt system, en omställningspeng. Varje person som riskerar att vara arbetslös tilldelas en viss omställningspeng för att sedan själv kunna välja bland olika åtgärdsprogram. Arbetsförmedlingen ska erbjuda god service och stöd för att hjälpa till i detta beslut. Den centrala myndigheten utvärderar utbildningar/åtgärder för att ge den arbetssökande ett bra beslutsunderlag vad gäller kvaliteten på olika verksamheter. Bedömningen av omställningspengens storlek kan göras utifrån behovet och kriterier som ålder, utbildning och arbetslivserfarenhet. Resurserna ska kunna användas till att köpa tjänster från auktoriserade aktörer. Att AMS har flera brister påverkar i hög grad den arbetssökande. Om fler aktörer kan erbjuda arbetsmarknadsåtgärder kan de arbetssökande själva välja aktör och ställa krav på kvalitetssäkra åtgärder. Arbetsförmedlingen måste få konkurrens och den arbetssökandes ställning måste stärkas. En mångfald av olika företag, föreningar eller organisationer som kan erbjuda arbetsförmedlingstjänster leder till att olika former av åtgärder ökar. Med en ökad mångfald och större valfrihet för den enskilde ökar chanserna för den arbetssökande att få ett arbete. Att arbetslösa ska få ett jobb måste vara målet, inte vem som hjälper till att förmedla arbetet. Att arbetslösa har rätt att få den absolut bästa arbetsförmedlingen borde vara en självklarhet. Privata aktörer som kan bidra till att konkurrensen skärps så att den arbetssökande får ett arbete som motsvarar personens kompetens ska uppmuntras. Ytterst bör det offentliga ha ansvar för att det finns förmedlingsverksamhet på alla orter eftersom det inte finns underlag för privata aktörer i hela landet. Aktörerna som etablerar sig för arbetsförmedlingsverksamhet ska vara auktoriserade, men i övrigt ska det råda stor frihet för aktören att utforma sin verksamhet efter sin egen idé eller nisch. Omställningspengen ska finansiera tjänsterna hos aktörerna. Införande av bonus kan införas för aktörer som lyckas få den arbetssökande i reguljärt arbete. Aktörernas resultat bör följas upp kontinuerligt och ge ett beslutsunderlag för andra arbetssökande när de väljer aktör. Personer som går utan arbete riskerar att mista kontakten med arbetsmarknaden. Det är ofta svårt att få ett arbete efter en lång tids arbetslöshet och självförtroendet minskar för utan arbete. För att ta sig ut på arbetsmarknaden behövs olika former av stöd. Ett konkret exempel på en lösning är att använda ett nettolönesystem där berörda myndigheter och arbetsgivare samarbetar. Med nettolön skulle lönen för den anställde vara densamma som lönekostnaden för arbetsgivaren och ingen inkomstskatt eller sociala avgifter skulle betalas. Det skulle kunna stimulera arbetsgivare att anställa personer som befunnit sig utanför arbetsmarknaden . Nettolönesystemet får naturligtvis inte tränga undan andra arbeten eller anställningsformer. Regler som hindrar potentiellt missbruk måste naturligtvis skapas. Förslagsvis ska personen som anställs till nettolön arbeta . Därefter ska anställningen utvärderas av berörda parter som arbetsgivaren, arbetsförmedlingen eller tillsammans med den anställde. Personer som ingår i nettolönesystemet ska naturligtvis ha samma sociala rättigheter som övriga anställda. Fördelen med nettolönesystemet är att det ger unika möjligheter för många personer att komma in på arbetsmarknaden. Nettolönesystemet behöver inte ses som en lösning endast för långtidsarbetslösa utan kan med fördel även gälla andra personer som av olika skäl har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Med ett fungerande nettolönesystem kan den dåligt fungerande aktivitetsgarantin avskaffas. Målet är att det ska bli billigare för alla arbetsgivare att anställa så att fler människor kan komma ut på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsåtgärderna måste utgå från ett individperspektiv och ske på en lokal nivå där den arbetslöse har mer makt över sin situation. Detta bör ges regeringen till känna. Syftet med arbetsrätten är att skapa trygghet och skydd för de anställda och hindra arbetsgivarna från att behandla sina anställda på ett godtyckligt sätt. Arbetsrätten innehåller i princip de spelregler som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Den svenska arbetsrättsliga lagstiftningen innehåller olika regler. En del lagar beaktar den enskilda arbetstagarens rättigheter som t.ex. lagen om anställningsskydd. Andra lagar reglerar förhållandet mellan parterna på arbetsmarknaden som t.ex. förtroendemannalagen. Problemet med dagens arbetsrätt är att den är anpassad till det samhälle som rådde när arbetsmarknaden såg helt annorlunda ut. Då fanns det betydligt fler storskaliga företag, och fasta anställningar dominerade. har vi ett kunskapssamhälle med fler välutbildade människor . Fler och fler anställningar är i projektform eller annan korttidsform. saknar småföretagarperspektivet i arbetsrätten. Nuvarande arbetsrätt skapar ett krångligt regelverk för småföretagen, något som bidrar till att många mindre företag inte vågar nyanställa, vilket i sin tur försvårar för många människor att komma in på arbetsmarknaden. Vi anser att arbetsrätten bör utvärderas med nutidsenliga glasögon så att vi kan få en moderniserad arbetsrätt anpassad till dagens samhälle. Detta bör ges regeringen till känna. 10Arbetslöshetsersättningen - inte bara för löntagare Arbetslöshetsersättningens inriktning att vara ett omställningsstöd måste förtydligas. Både före detta anställda och arbetslösa företagare måste ges incitament och stöd så att personerna i fråga kan få ett nytt arbete. Dagens arbetslöshetskassa inriktar sig på löntagarna vilket medför att företagarna kommer i kläm. Lagstiftningen inom arbetslöshetsersättningen är dåligt anpassad för företagarna. Reglerna i lagen är ofta svårbedömda och restriktiva. tre förslag som ger en rättvisare arbetslöshetsförsäkring för företagare är: är det möjligt för en företagare att lägga sitt företag vilande en gång. Vi anser att det bör gå att göra fler gånger. Det regelsystem som finns är fyrkantigt och hämmar människor från att på nytt starta eget om man lagt företaget vilande tidigare. Om en företagare lägger företaget vilande en gång och hamnar i en besvärlig situation blir det nödvändigt att avveckla verksamheten för att få arbetslöshetsersättning. Med de risker det innebär att driva eget företag, är det rimligt att låta företaget vila mer än en gång. beräknas dagsförtjänsten för a-kassa för arbetslösa företagare på den genomsnittliga inkomsten före avvecklingsåret. Eftersom det ofta tar tid att få lönsamhet i ett företag och med tanke på att företagaren vanligtvis försöker driva sitt företag är det rimligt om ersättningen baseras på det bästa av . Annars finns en risk att man som företagare lägger ned verksamheten . Reglerna för detta system måste vara enkla och tydliga. När det gäller regeln om att en företagare ska kunna basera dagsförtjänsten på en tidigare anställning för det fall företagaren har lagt ned sin verksamhet anser vi att bör utökas. Detta med anledning av att det ofta tar att få fart på en verksamhet och utnyttja företagets potential. Vi föreslår att man ska kunna basera dagsförtjänsten på en tidigare anställning som går tillbaka maximalt . I stället för att företagaren lägger ned företaget ökar riskvilligheten med detta förslag. Ovannämnda tre förslag om att anpassa reglerna för småföretagares a-kassa bör ges regeringen till känna. Arbetslösheten för akademiker har ökat kraftigt och är nu högre . Särskilt svårt är det för de nyutexaminerade. Bakgrunden är den negativa utveckling som drabbade IT- och telekombranschen och som sedan fortsatt att ge effekter även inom andra branscher. Den höga arbetslösheten bland akademiker visar på den obehagliga sanningen att akademisk utbildning inte är någon garanti för att få jobb. Enligt SCB var drygt 112 000 personer med minst tvåårs eftergymnasiala studier öppet arbetslösa eller deltog i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Det motsvarar ca en fjärdedel av alla som är arbetslösa i . Dagens arbetsförmedlingar har väldigt dåliga kunskaper om vilka åtgärder som krävs för arbetslösa akademiker. Ofta saknas förståelse för den arbetssökande akademikerns situation. Som vi nämnt tidigare vill vi ha individanpassade arbetsmarknadsinsatser där privata aktörer kan erbjuda arbetsförmedlingstjänster. Men för att påverka det system som råder behövs andra metoder för att ge de förutsättningar för arbete som krävs för akademiker i dagens samhälle. Det är främst nätverksbyggande och kontaktskapande som behövs för att få in akademiker på arbetsmarknaden. Här bör arbetsförmedlarna fungera som en aktiv partner och brygga. Det handlar också om att ordna olika former av praktikplatser och traineeprogram. Utbildning är färskvara och varje akademiker vet vikten av att bibehålla dess kvalitet och aktualitet eftersom kunskapen är den viktigaste resursen. Om det blir lättare att få praktik inom ens kompetensområde, bidrar det till att den arbetssökande ökar sin arbetslivserfarenhet och får lättare ett reguljärt arbete efter praktiken. tvingas många akademiker ta okvalificerade arbeten vilket medför att deras kunskapsmässiga konkurrenskraft sänks ju mer tiden går. I har man på ett föredömligt sätt arbetat aktivt med praktikplatser för akademiker i samarbete mellan företag och länsarbetsnämnden. Det är ineffektivt att dra alla arbetssökande över en kam, särskilt akademikerna behöver målgruppsanpassade förmedlingar. Utbildningsnivån får en allt större betydelse för individens möjligheter att både få och behålla ett arbete. är utvecklingsmöjligheter och fortbildning oerhört viktiga komponenter i arbetslivet. Ofta kombineras kontinuerlig kompetensutveckling med yrkesverksamhet. Därför är det av vikt att skapa en infrastruktur av utbildningar som möjliggör ett livslångt lärande. arbetar för att skapa ett nyfiket samhälle, där sökandet efter kunskap inte skall vara reserverat för ungdomsåren och inte bero på var man väljer att leva sitt liv. Det måste finnas ett generöst system för individuellt kompetenssparande så att möjligheten till ett livslångt lärande underlättas. Regeringen lade fram ett inriktningsförslag till kompetenssparande . Förslaget hade flera brister och innebar bland annat att det skulle ta mellan sju och för en genomsnittlig tjänsteman att sätta av tillräckligt med pengar för att kunna studera en termin utan inkomstbortfall. I regeringens budget kan vi tyvärr konstatera att de sex miljarder som samlats på hög för att skattevägen gynna löntagarnas förkovran kommer att användas till annat. Regeringen tar inte det livslånga lärandet på allvar. I stället sviker man de människor som hade kunnat förlänga tiden i arbetslivet genom ett individuellt kompetenssparande. Vi utvecklar våra tankar om kompetenssparande i en flerpartimotion med de övriga borgerliga partierna. Många har en bild av det svenska samhället som tolerant och öppet. Tyvärr är det en alltför självgod spegel vi tittar i. Strukturell diskriminering förekommer i , och arbetsmarknaden är inte något undantag. Människor diskrimineras av olika orsaker - till exempel på grund av kön, etnicitet, religion, sexuell läggning, ålder eller funktionshinder. Det finns många förklaringar till diskriminering. Men inga ursäkter. Genom att bryta mönster som leder till att personer diskrimineras av olika anledningar kan vi få ett humanare samhälle och arbetsliv. Lagstiftningen är viktig, men än mer viktigt är det att synliggöra den diskriminering som förekommer och att alla människor tar sitt ansvar för att bryta den. Debatten om diskriminering av invandrare på arbetsmarknaden har pågått . Trots att problemet fått stor uppmärksamhet har ingenting hänt i praktiken. och andra studier visar den krassa verkligheten - sorteringen på arbetsmarknaden sker efter hudfärg. Utrikes födda, andra- och tredjegenerationens invandrare har svårare att få ett arbete än etniska svenskar. Detta trots att många personer med utländsk bakgrund har kompetens eller utbildning som är efterfrågad på den svenska arbetsmarknaden. gör en obeskrivlig kompetensförlust när man inte tillvaratar de resurser som finns hos människor med utländsk bakgrund. För att få bukt med diskrimineringen krävs en rad åtgärder - en av de viktigaste åtgärderna är att kartlägga och synliggöra den diskriminering som förekommer. Kommuner, landsting och stat bör vara föregångare på att öppna sina arbetsmarknader för människor med utländsk bakgrund. Homo-, bi- och transsexuella personer är en annan grupp som diskrimineras på arbetsmarknaden. Trots en skärpt lagstiftning som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning är diskrimineringen av HBT-personer dessvärre ganska utbredd. Forskningsresultat visar att mer än var fjärde homosexuell person väljer att gå till arbetet , år , och låtsas vara någon annan än de är. Hälften av alla homo- och bisexuella i arbetslivet upplever att deras arbetskamrater har fördomar om homosexualitet och homosexuella. Med perspektivet att heterosexualitet är pekas homo- och bisexuella ofta ut som något onormalt och annorlunda. Enligt Arbetslivsinstitutes rapport ( 2004:10) framkommer att homo- och bisexuella personer upplever bristande stöd från sina chefer när det gäller att motverka diskriminering. Äldre människor har ofta en besvärlig situation på dagens arbetsmarknad. Trots att de besitter stora kunskaper med lång arbetslivserfarenhet förekommer åldersdiskriminering på arbetsmarknaden. Detta trots att det i EU:s diskrimineringslagstiftningar uttryckligen påtalas att ålder är ett av de områden där diskriminering inte får förekomma. Det är inte ovanligt att diskriminering sker mer eller mindre öppet, t.ex. i platsannonser.