mot · GS02U308 · 2004-10-04 00:00:00 — Jämställdhet mellan män och kvinnor är en mänsklig rättighet och en nödvändig förutsättning för att uppnå politisk, social och ekonomisk säkerhet i samhället. Dock ignoreras ständigt kvinnors mänskliga rättigheter. Genom våld och systematisk diskriminering förtrycks kvinnor runt om i världen. Trots att kvinnor utgör mer än hälften av världens befolkning får de sällan vara med och påverka beslut som är avgörande för deras livssituation. av världens parlamentariker är kvinnor. Detta innebär att nästan alla världens samhällen och resurser styrs och kontrolleras av män. Men också andra anledningar ligger bakom. Enligt () är det våldet mot kvinnor och flickor som har identifierats som det största hindret för att kvinnor skall få mer inflytande och makt. Kvinnor är fattigast i världen och också de minst utbildade. Ändå utför kvinnor i många utvecklingsländer det mesta av arbetet i jordbruket. Kvinnors rätt till mark, krediter och produktionsmedel är därför av grundläggande betydelse. Ojämlikheten mellan könen minskar möjligheterna till en effektiv fattigdomsbekämpning - vilket i sin tur påverkar både kvinnor och män. vill rikta delar av det svenska biståndet till kvinnor för att på så vis öka den samhälleliga effekten av biståndet. I anses kvinnor vara privilegierade i förhållande till andra länder. Trots det finns det fortfarande mycket att göra innan jämställdheten mellan kvinnor och män verkligen kan sägas vara reell även i vårt land. Vi måste bli tydligare med att jämställdhet inte bara är en kvinnofråga utan något som rör hela samhället. Genom att anses vara ett föregångsland inom jämställdheten, har vi också ett ansvar att driva jämställdhetsarbetet i olika internationella sammanhang. Världens länder har gjort en rad åtaganden för att främja jämställdhet. FN har utarbetat en konvention om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). har beslutat att biståndsinsatser skall utgå från ett jämställdhetsperspektiv. Detta är steg i rätt riktning, men det räcker inte. är kvinnor runt om oss utsatta för hat och olika typer av diskriminerande, förnedrande och brottsliga handlingar. Parallellt med jämställdhetsarbetet måste kränkande företeelser såsom hedersmord, trafficking, prostitution, kvinnlig könsstympning, prenatal könsdiskriminering och våld mot kvinnor bekämpas med krafttag. Jämställdhetsarbetet, nationellt såväl som internationellt, måste ha som mål att ge kvinnor och män lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla områden i livet. 5Mänskliga rättigheter och demokrati6 6Stärkt jämställdhet med riktade bidrag7 7FN i kampen mot kvinnovåldet7 10Riktat bistånd till kvinnor12 15Våld mot kvinnor och barn18 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i bilaterala och multilaterala kontakter med andra länder skall verka för att traditionella lagar som diskriminerar kvinnor avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en uppföljningsmekanism för resolution enligt mönster från upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett ökat samarbete mellan regeringar, FN-systemet och det civila samhället för en ökad global jämlikhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnors utsatta situation i krig kräver ökad uppmärksamhet av FN och andra internationella organ samt att kvinnor på flykt skall få särskilt skydd mot sexuella övergrepp och våld i flyktinglägren. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en global ökning av antalet deltagande kvinnor på högsta politiska nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en minskad klyfta mellan kvinnors och mäns tillgång till mark, krediter och produktionsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör öka trycket på utvecklingsländerna att höja andelen kvinnors deltagande i beslutande församlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt uppmärksamma invandrarkvinnors utsatthet för våld och "hedersmord" inom den svenska integrationspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att det internationella samfundet intensifierar arbetet med att stoppa det könsrelaterade våldet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att "hedersmord" sätts upp som ett prioriterat ämne på den politiska dagordningen i och inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bekämpningen av trafficking bör prioriteras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU och internationellt skall verka för ett förbud av prostitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för biståndspolitiken bör rikta stöd till kampen mot kvinnlig könsstympning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rikta utbildningsinsatser gällande kvinnlig könsstympning till invandrarkvinnor och svensk hälso- och sjukvårdspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU erkänner kvinnlig könsstympning som brott mot de grundläggande mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett stärkt skydd för personer som riskerar förföljelse på grund av kön.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ställa ökade krav på bl.a. och vad gäller kvinnoförtrycket i länderna och förekomsten av s.k. Prenatal könsdiskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör uppmana att presentera en nationell handlingsplan för att motverka mäns våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen avförs om skärpta krav från och EU i förhandlingar med kandiderande medlemsländer till Europeiska unionen om att förhindra barnäktenskap. 1Yrkandena 8 och 16 hänvisade till SfU. 2Yrkande 11 hänvisat till JuU. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med de svaga och utsatta är de värden som skolan ska förvalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Denna formulering finns att läsa i den svenska läroplanen. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om etik och moral i ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. kan sägas vara ett av världens mest jämställda länder. Ändåär det mycket som återstår för att jämställdheten skall vara reell även i det svenska samhället. Några exempel på ojämlikheten i : Många svenska kvinnor har lägre lön än män för likvärdigt arbete. Män är överrepresenterade på tunga politiska poster. Kvinnor gör mycket dubbelarbete genom att de oftast är ansvariga för arbetet i hemmet och för vården av barn. Vård- och läkemedelsforskningen är fortfarande i huvudsak inriktad på män. Kvinnor får sämre sjukvård än män. Vården är sämre anpassad till kvinnors behov och förutsättningar. Många invandrarkvinnor har det svårt i , ofta till följd av den "kulturkrock" som det kan innebära för människor att komma till ett mer jämställt samhälle. lagar som stöd för jämställdhetsarbetet är ett viktigt inslag för utvecklingen av ett jämställt samhälle. Men många förnedrande attityder finns fortfarande kvar i vårt samhälle. Många unga kvinnor i upplever ett kvinnohat, som bl.a. visar sig genom den förnedring kvinnor utsätts för inom porrindustrin, kvinnomisshandel, våldtäkter och sexuella trakasserier, mobbning i skolor och på arbetsplatser. Trots detta är ett föregångsland i jämställdhetsfrågan, vilket ger oss ett stort ansvar att i olika internationella sammanhang driva frågan om jämställdhet. Tillsammans bör vi arbeta för att med gemensamma insatser, i små och stora sammanhang, förändra och förbättra kvinnors och flickors situation, både i och globalt. 5Mänskliga rättigheter och demokrati Jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är begrepp som hör ihop. I arbetet med att uppnå skydd av de mänskliga rättigheterna för alla och en allmän demokratiutveckling, måste också jämställdhetsbegreppet ingå och vara en viktig del i målbilden. Arbetet för mänskliga rättigheter och jämställdhet är oerhört angeläget i såväl internationella som nationella sammanhang. Kvinnoföraktet i många av världens länder, de systematiska våldtäkterna som kvinnor och barn utsätts för vid krigssituationer, är att anse som grova brott mot mänskliga rättigheter och jämställdhet. I ruineras en flickas liv genom våldtäkt. Flickor slutar skolan på grund av sexuella trakasserier och övergrepp från manliga skolkamrater och lärare. I har situationen inte innehållit den förbättring man hoppades på efter att talibanernas ockupation upphört i landet. kränks kvinnans människovärde. anser att regeringen i sina bilaterala och multilaterala kontakter skall verka för att lagar som diskriminerar kvinnor avskaffas. 6Stärkt jämställdhet med riktade bidrag måste fastställa en tydlig strategi och ett aktionsprogram för främjande av jämställdhet mellan könen inom biståndspolitiken. Främjandet av jämställdhet mellan könen och stärkta ekonomiska och sociala rättigheter för kvinnor och flickor, skall vara en av de parametrar som styr om ett land skall få ta del av svenskt bistånd. Jämställdhet mellan könen skall beaktas vid val av projekt och vilka metoder som skall användas inom utvecklingssamarbetet. För att det skall vara möjligt att följa upp programmet och bedöma verkningarna måste det uppställs tydliga mätbara kvantitativa och kvalitativa mål. Ett jämställdhetsmål kan vara att den politiska församlingen skall bestå av minst en fjärdedel kvinnor. 7FN i kampen mot kvinnovåldet Världens länder har gjort en rad åtaganden för att främja jämställdhet. Ett antal konventioner har skrivits under och kvinnor framhålls ofta som centrala aktörer vid världssamfundets konferenser om bl.a. miljö och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, befolkning, social utveckling och boende och bebyggelsefrågor. Men det återstår mycket att göra innan alla konventioner också efterlevs. Under i antog världens länder en deklaration och en handlingsplan för kvinnors rättigheter, som var politiskt men inte juridiskt bindande. Vid konferensen antogs en handlingsplan mot diskriminering av kvinnor, som ställde krav på länderna att vidta åtgärder och om nödvändigt anpassa lagar för att undanröja alla hinder för jämställdhet. Enskilda länder (bl.a. ) utarbetade nationella "jämställdhetsplaner" inför konferensen. Flera länder har utarbetat rapporter till FN om hur konferensen i efterhand har följts upp. Pekingdeklarationen följdes upp i och samlade representanter från regeringar och frivilligorganisationer från hela världen. Under konferensen, den s.k. + 5, belystes bland annat kvinnors roll i kris och konflikthanteringsprocesser och bristen pååtgärder för att införliva kvinnor i dessa processer. Utöver detta kom man överens om att påskynda åtgärder för att bekämpa våld i hemmet, våldtäkter inom äktenskap, "hedersbrott" samt rasistiska brott mot kvinnor. Som en konsekvens av att frågorna lyftes upp på den politiska dagordningen, antog resolution . Resolutionen är juridiskt bindande och behandlar frågan om krigets påverkan på kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred. någonsin slogs det fast att genderperspektivet skall beaktas i all fredsfrämjande verksamhet. Bland annat beslutades att det internationella samfundet måste uppmärksamma och ta speciell hänsyn till kvinnors utsatta situation under krig och uppmanar FN:s medlemmar att arbeta för att involvera kvinnor i det fredsbyggande och konfliktförebyggande arbetet.Dessvärre är just krig det största hindret för att arbetet med konventionen skall kunna genomföras. Särskilt behöver man bevaka kvinnors ställning i flyktingläger. av världens alla flyktingar och tvångsförflyttade är kvinnor och barn. De betalar ett särskilt högt pris för väpnade konflikter och bör därför sättas i centrum för FN:s fredsbevarande aktiviteter. Den låga andel kvinnor som är representerade vid fredsförhandlingar och återuppbyggnad av krigssargade länder är oacceptabel. ser resolution som ett mycket viktigt steg i världssamfundets arbete för att involvera kvinnor i återuppbyggnaden av krigshärjade länder och vi vill se inrättandet av en uppföljningsmekanism för resolution enligt mönster från . anser att den bör arbeta för att det inrättas genderrådgivare inom FN-systemets samtliga nivåer inom ramen för det konfliktförebyggande och fredsfrämjande arbetet. Det är viktigt att man inom det internationella utvecklingssamarbetet inser vikten av att könsrollsfrågorna införlivas i arbetet med att lösa länders konflikter. Det globala samarbetet mellan regeringar, det civila samhället, den privata sektorn och inom FN spelar en mycket viktig roll för att hitta lösningar och nå framgång för en ökad jämställdhet globalt och bör därför uppmuntras ytterligare. Trots att 166 av FN:s medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om avskaffande av allt slags diskriminering mot kvinnor (CEDAW), är många kvinnor och flickor i världen utsatta för hot och övergrepp. CEDAW är dessutom den konvention som har flest undantag inskrivna av de länder som har anslutit sig. Bland annat har många muslimska länder undantag vad gäller kvinnans rättigheter inom familjen. har upprättats för att granska efterlevnaden av konventionen. En sammanställning som Unifem gjort över våldet mot kvinnor i världen visar att av världens kvinnor har utsatts för psykisk eller sexuell misshandel av en man. Våld mot kvinnor orsakar fler dödsfall än cancer och trafikolyckor sammanlagt. av kvinnor i utsätts för våld i hemmen. utsätts 700.000 kvinnor för våldtäkter och sexuella övergrepp i . Omkring 20.000 till 50.000 kvinnor våldtogs under konflikten i det . könsstympas två miljoner flickor i . Listan över våld mot kvinnor kan göras mycket lång. anser att bör arbeta för att det internationella samfundet ytterligare intensifierar arbetet med att stoppa det könsrelaterade våldet. Allt för många konflikter i världen resulterar i krig. En av förutsättningarna för att uppnå långsiktig fred och stabilitet är att involvera det civila samhället i fredsprocessen, vid fredsförhandlingar och försoningsarbete. Dessvärre utestängs alltför ofta halva befolkningen, nämligen kvinnorna, helt från det fredsuppbyggande arbetet, trots att de både drabbas hårdast av konsekvenserna av krig och är som mest benägna att samarbeta och söka fredliga lösningar. Genom antagandet av resolution 2000, erkände världssamfundet problemet och förde upp det på den internationella politiska dagordningen, men efterlevnaden av konventionen är dessvärre bristfällig. Att kvinnor är speciellt utsatta i krig blir särskilt tydligt i konflikter som den i Dafur. Kvinnor i byar och flyktingläger utsätts för ihållande övergrepp från regeringstrupper och milisen. Janjaweedemilisen torterar, rövar bort och våldtar kvinnor och flickor för att på så sätt förödmjuka befolkningen och tvinga dem på flykt. Dessa övergrepp får fortsätta trots att regeringen lovat avväpna miliserna. Även i exempelvis har kvinnor utsatts för sexuellt våld, utövat av alla sidor i den råa och hänsynslösa konflikten. Trots att FN-trupperna i landet utbildar polisen i mänskliga rättigheter förekommer det ingen särskild utbildning av vare sig militär eller polis för att slå vakt om kvinnorätt eller skydd av kvinnor. Kvinnor får som regel inte tillräckligt skydd mot det sexuella våld som används som vapen för underkastelse av länder och folk. Tyvärr tar inte heller FN-personalen det ansvar den borde. Det har visat sig att viss FN-personal sexuellt utnyttjar de flyktingar som man satts att beskydda. Dessa larmsignaler är mycket oroande. I har FN-anställda köpt sex från kvinnor och flickor. Ofta prostituerar sig unga flickor i utbyte mot mat. Dessa flickor har i många fall dessutom tidigare utsatts för sexuellt våld som en del i krigföringen. anser att kvinnors utsatta situation i krig måste uppmärksammas än mer av FN och andra internationella organ och fåökat skydd vid krig. Kvinnor på flykt skall erbjudas särskilt skydd mot sexuella övergrepp och annat våld som sker i flyktinglägren. anser med anledning av den sexhandel som bedrivs i krisdrabbade områden där det finns FN-personal att den bör initiera en omfattande skärpning av uppförandekoden inom FN-systemet samt att utbildningen av våra egna svenska soldater i internationell tjänst skärps ytterligare. Första gången massvåldtäkter uppmärksammades som vapen var i . Allt oftare används våldtäkt systematiskt som ett vapen i kris- och krigsdrabbade områden, särskilt vid etnisk rensning då våldtäkt sätts i system för att bryta ner befolkningen. Nästan varje överlevande tonårig flicka från folkmordet i antas ha blivit våldtagen. Man uppskattar också att hälften av alla kvinnor i , och av alla kvinnor i har blivit våldtagna. Hundratusentals kvinnor runt om i världen lever med de men som dessa övergrepp medför. Också kvinnans omgivning drabbas. Våldtäkter i krig har först nu kommit att betraktas som ett brott mot mänskligheten och är uppfört som krigsbrott enligt Romstadgan för den i . döms krigsförbrytare för systematisk våldtäkt i krig. I kriser och konflikter är det i regel kvinnorna som håller igång samhället. De får då ersätta den sociala service som slagits ut samt ta hand om sjuka och skadade. Kvinnorna har ofta också stort ansvar vid återuppbyggnadsprocessen. De spelar ofta en viktig roll vid återintegreringen av f.d. soldater och krigsdrabbade grupper. När konflikten är över har kvinnorna en möjlighet att vara med och forma framtiden. Det är viktigt att man här tillvaratar den kompetens som kvinnor har. Det är just i efterdyningarna av konflikter, när landets resurser är utarmade, infrastrukturen ur funktion och de sociala, ekonomiska och politiska relationerna ansträngda som det finns en chans att införa jämställdhet i landets nya lagar och politiska system. En rapport från för kvinnor (Unifem) visar att framstegen gått långsamt vad gäller kvinnors utbildning, läs- och skrivkunnighet och andelen förvärvsarbetande. Däremot har kvinnors deltagande i lagstiftande församlingar ökat. Detta beror i huvudsak på de politiska åtgärder som vidtagits i flera länder. Att ett visst antal platser "reserverats" för kvinnor är exempel pååtgärder som genomförts. Unifems mål, att kvinnorepresentationen på viktiga beslutsfattande positioner ska utgöra , har antagits vid flera internationella konferenser . Trots att vissa framsteg gjorts i alla världens regioner , visar Unifem att kvinnor generellt fortfarande lyser med sin frånvaro i länders parlament. av världens parlamentariker är kvinnor och av världens ministrar är män. Denna fördelning är relativt jämn i jämförelsen mellan i- och . 2003 hade bara 15 länder uppnått målet med en 30-procentig kvinnorepresentation (, , , , , , , , , , , , , och ). I , och uppgick antalet kvinnor i parlamenten 2003 till 14, . Tretton söder om har en högre kvinnorepresentation än dessa tre länder i väst, däribland () (högst kvinnorepresentation i världen ) () och (). Vad gäller jämställdhetsmålen finns det således ingen strukturell skillnad mellan rika och fattiga länder när det gäller kvinnors deltagande på högsta politiska nivå. Beslut som rör kvinnor fattas alltså världen över huvudsakligen av män. Detta är inte godtagbart. anser därför att vi aktivt måste arbeta för att öka kvinnorepresentationen i de nationella parlamenten. Detta kan åstadkommas genom att stödja lokala och nationella kvinnoorganisationer att försöka få in fler kvinnor på valbara platser på listor. Av världens fattiga är kvinnor - det har skett en s.k. "feminisering av fattigdomen" - detta trots att kvinnor världen över är mycket ekonomiskt aktiva, dock på en kraftigt könssegregerad arbetsmarknad och ofta i arbeten som inte ger dem tillräckliga inkomster för att klara försörjningen. En mycket liten andel av världens resurser i form av mark, finansiella resurser, krediter, teknologi m.m. ägs eller kontrolleras av kvinnor. konstaterar att en människas kön ofta är avgörande för hennes tillgång till och kontroll över resurser. Av världens vuxna analfabeter är kvinnor, som utbildning av kvinnor är en nyckel till utveckling. Klyftan mellan kvinnors och mäns utbildningsnivå har minskat, men är av kvinnorna i läs- och skrivkunniga i förhållande till männen. I är av alla kvinnor analfabeter och i södra och västra är siffran . Flickor och kvinnor diskrimineras ofta i utbildning och yrkesliv. I många delar av världen lever kvinnor och män i skilda sfärer. Att satsa på att förbättra kvinnors hälsa och att underlätta kvinnors arbete, genom mekanisering och utbildning, är ofta avgörande för att öka produktionen inom exempelvis jordbruket och förbättra människors levnadsvillkor. Enligt är finansiering av utbildning för flickor och unga kvinnor den mest kostnadseffektiva investering som finns i biståndssammanhang. lever mer än 16,4 miljoner kvinnor med hiv/aids. Genom ojämställdhet och förtryck är kvinnan mer utsatt och löper två gånger större risk att smittas med hiv än männen. I söder om löper tonårsflickor fem gånger större risk än jämnåriga pojkar att smittas av hiv. Den snabba spridningen av hiv understöds av att kvinnorna har berövats kontrollen över sina egna liv och kroppar. Många kvinnor är i en position där de inte har möjlighet att säga nej till sex eller där de inte kan skydda sig. Brist på utbildning gör också att kvinnor inte vet hur deras reproduktionssystem fungerar och har därför ingen aning om vilka risker det medför att vara sexuellt aktiv. Många kvinnor smittas av sin egen partner. I anser att det är rätt att neka sin partner sex, trots otrohet och bekräftad smitta. Ett annat stort problem är missuppfattningen att sex med en oskuld botar sex. Detta gör att många unga flickor i bland annat tvingas ha oskyddad sex med män som har hiv. Att vara hiv-positiv tenderar att vara stigmatiserande. Smittade kvinnor ses som "dåliga" kvinnor och utsätts för både psykiskt och fysiskt våld. I extremare fall har man till och med mördat hiv-positiva kvinnor. 10Riktat bistånd till kvinnor En rapport från (2002) "Engendering Development - Through Gender Equality in Rights, Resources and Voice" konstaterar att länder som förbättrar kvinnors rättigheter och tillgång till skolutbildning och andra resurser får lägre andel fattigdom, snabbare ekonomisk tillväxt och mindre korruption än länder som inte gör sådana ansträngningar till förmån för kvinnorna. Jämställdhet är således mycket starkt förknippat medekonomi och utveckling och av avgörande betydelse för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Det finns många exempel som visar att ett sätt att minska fattigdomen i världen är att höja kvinnors och barns status.Deras fattigdom är till stora delar strukturell. Kvinnor saknar allt som oftast ekonomiska tillgångar, egendom, makt, utbildning, sjukvård och är utsatta för våld och diskriminering på grund av sitt kön. anser därför att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Undersökningar pekar på att sådant riktat bistånd dessutom ger bättre samhällsekonomiska resultat än övrigt bistånd. Biståndet gagnar i allmänhet även familjens barn och hushåll och effekterna blir därmed större. Allt som oftast utestängs kvinnor från beslutande församlingar på diverse politiska nivåer. Detta är en trend som måste brytas. Genom riktat bistånd ger man kvinnor den ekonomiska makten och därigenom ger man dem också en möjlig väg in i den politiska makten.