mot · GS02Sf406 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en bättre kontroll av anställningserbjudanden vid ansökan om uppehållstillstånd inom EU/EES. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att i fortsättningen noggrant följer utvecklingen och konsekvenserna av östutvidgningen på svensk arbetsmarknad och hur den påverkar den svenska välfärdsmodellen. Utvidgningen av EU är ett stort och spännande steg för . En historisk chans att stärka fred och demokrati på en kontinent som slitits sönder av krig, och där tvingats till stora umbäranden av kommunistisk ockupation. Utvidgningen har ett oerhört symbolvärde och ger många tillväxtfördelar. kan det skapa spänningar i EU när olika system som skiljer sig åt ska sammanflätas, och när ett större antal länder ska gå ihop och samarbeta. Detta måste ske stegvis. Förutom de möjligheter som EU-utvidgningen innebär har den också tekniska och organisatoriska aspekter. I grunden är det aspekter som kommer att avgöra om utvidgningen ska bli framgångsrik eller ej. Övergångsregler, inom en rad områden, är ett av flera verktyg för att se till att utvidgningen lyckas. Det är ett instrument för att skapa ett regelverk som blir hållbart även på , då en sådan lösning har en justerande effekt, , i processen med att sammanföra tio nya stater - alla med olika system och förutsättningar - med 15 andra. Ett exempel på detta är att de nya medlemsländerna har infört en rad övergångsregler i samband med att de blev medlemmar i . Det finns flera exempel. Alla de nya medlemsstaterna, undantaget , har infört övergångsregler för utländskt förvärv av fast egendom. Dessa länder insåg tidigt att skillnaderna i köpkraft mellan de nya och gamla medlemsländerna skulle kunna leda till stora uppköp av land och egendom av medborgare i de gamla EU-länderna. Ett annat exempel är , som begärt undantag för sin egen arbetsmarknad - de har rätt att neka arbetstillstånd för andra EES-medborgare upp till från det att blev medlem i EU. Samma sak gäller en rad andra områden: det finns övergångsregler för t ex fiske, konkurrenspolitik och transportpolitik hos både de nya och de gamla medlemsländerna. I blev det nej Fri rörlighet är ett viktigt mål för vår Europapolitik, men det får inte ske på bekostnad av att människor utnyttjas på svensk arbetsmarknad eller genom att man knäcker den svenska välfärdsmodellen. Det var därför vi socialdemokrater ville införa en tids övergångsregler i samband med utvidgningen . blev det inte så. Förslaget röstades ner i . De borgerliga, tillsammans med och , röstade mot Socialdemokraternas förslag om övergångsregler. förstod både mp och v riskerna som utvidgningen kan medföra. Därför stödde de våra socialdemokratiska förslag om skärpta regler på arbetsmarknaden; för att motverka lönedumpning, svart arbetskraft och ekonomisk brottslighet med syftet att försvara kollektivavtalens ställning. Men de förändringar som måste göras tar tid. Dessutom kanske de inte räcker för att värna bra villkor på arbetsmarknaden och för att bibehålla en välutvecklad välfärd. presenterade statistik som visar att 2 017 personer sökt tillstånd att arbeta i från EU:s tio nya medlemsländer. De flesta ansökningarna kommer från litauer, ester, letter och ungrare. sökte 1 161 personer uppehållstillstånd av samma skäl. är det totalt sett en relativt svag invandring från de nya medlemsländerna, men det är för tidigt att göra en bedömning av hur den framtida utvecklingen kommer att se ut. Till det ska läggas ett troligtvis stort mörkertal. Mörkertalet består i: att redovisade antalet ansökningar om uppehållstillstånd inkomna . En arbetstagare som fick anställning i under mitten av juni behöver inte sända in ansökan om uppehållstillstånd förrän och syns alltså inte i statistik trots att denne har jobbat i under större delen av mätperiod. att många arbetar än i och därför aldrig behöver söka uppehållstillstånd att den som regelbundet övernattar utanför inte heller behöver ha uppehållstillstånd, exempelvis eller ! Bättre kontroll av anställningserbjudanden vid ansökan om uppehållstillstånd inom EU/EES För att beviljas det uppehållstillstånd som krävs för att arbetstagare från annat EU/EES-land ska få uppehålla sig i än krävs det tre saker; att arbetstagare fyller i den ansökningsblankett som tillhandahåller samt bifogar kopia på identitetshandling samt ett skriftligt arbetserbjudande. Vid kontakt med uppgav verket att man utför extra kontroller av av arbetserbjudandena. Uppehållstillstånd, eventuellt femårigt sådant, beviljas alltså genom ifyllandet av en blankett samt insändandet av ett par kopior. vet i normalfallet inte ens om arbetsgivaren som står bakom arbetserbjudandet existerar. F-skatt ligger fortfarande till grund för bedömning om uppehållstillstånd för näringsverksamhet enligt EU/EES Medborgare i annat EU/EES-land har rätt till uppehållstillstånd i för att bedriva näringsverksamhet - sälja tjänster. Detta oavsett om personer har, eller inte har, bedrivit näringsverksamhet i sitt hemland tidigare. I 3 kap 5 a § utlänningsförordningen anges att företagare, som genom handling kan visa upp att de är egna företagare, ska beviljas uppehållstillstånd . Denna lagreglering kan föra med sig att F-skattsedeln, som inte alls är ett "före-tagarbevis", utan som ska tilldelas redan när det finns en intention att bedriva näringsverksamhet i , påverkar möjligheten att få det femåriga uppehållstillstånd näringsidkare kan få enligt EU/EES-reglerna. Naturligtvis finns det uppenbara svårigheter i att pröva rätten till uppehållstillstånd för egenföretagare. Dock bör ovannämnda problem beaktas och i fall det visar sig nödvändigt så bör en översyn göras. Liten kunskap om effekter på arbetsmarknad och välfärd redovisade statistik säger inget om vilka effekter denna invandring har på svensk arbetsmarknad och vilka långsiktiga konsekvenser den kan ha på vår välfärdsmodell. Detta är också svårt att bedöma . Vi får signaler om oseriösa arbetsgivare som på olika sätt utnyttjar arbetskraft från de nya EU-medlemmarna, vilket leder till sänkta löner och sämre villkor. Inte minst i . borde därför få i uppdrag att noggrant följa utvecklingen, inte bara numerärt. Det krävs en fördjupad uppföljning som också undersöker konsekvenserna av den ökade invandringen; på arbetsmarknaden och den svenska välfärdsmodellen. Skulle det vara nödvändigt bör regeringen överväga att återkomma till för att vidta ytterligare åtgärder.