mot · GS02U239 · 2004-09-30 00:00:00 — till - vart går nya ledare?2 4Kina, , och - kinesiska vägar mot demokrati4 5.2Kina och mänskliga rättigheter8 7Kinas autonoma områden - och Xinjiang10 9.2Sverige, EU och Taiwan14 9.3Ett - , och FN14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte häva EU:s vapenembargo mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taiwanesiska medborgare i ledande ställning bör beviljas besöksvisum till både hela EU och , och att hänsyn till Beijingregimen inte får stå i vägen för detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste förmås att tillämpa hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i sin dagliga rättstillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU kraftfullt måste fördöma utdömanden och verkställanden av dödsstraff i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU har ett stort ansvar för att FN:s auktoritet hävdas när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgående självbestämmande, upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter där samt skapa förutsättningar för att vårda och utveckla kulturella och religiösa särdrag utan hot och förföljelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU gentemot den kinesiska maktledningen entydigt måste fördöma all kinesisk maktpolitik mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på olika sätt bör utveckla sina politiska förbindelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU bör verka för att ges en plats i FN, under förutsättning att folk väljer att förklara sig suveräna och verka för att ges observatörsplats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folk själva skall ges möjligheten att avgöra sin framtid genom demokratiska val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och skall utforma en gemensam Kinapolitik. till - vart går nya ledare? Vid de visade att den är en stormakt som avancerar starkt också på idrottens område. Utvecklingen de kommande fyra åren fram till i kommer att vara av central betydelse för och dess relationer till sin omvärld. Det finns inga garantier för i vilken riktning den utvecklingen kommer att bege sig. De av hett efterlängtade är tyvärr ingen garanti för att de kinesiska ledarna skall visa återhållsamhet i frågor rörande demokrati, mänskliga rättigheter eller ens fred i närområdet. Det har de kinesiska ledarna själva varit mycket tydliga om. Omvärldens förhoppningar om att den nya ledningen i inte skulle riskera t.ex. med en militär aktion mot kan mycket väl visa sig ha varit alldeles för naiva. När nyheten kablades ut att den förre kommunistledaren ersatts nu också som ordförande i det kinesiska centrala militärkommission av Hu , som för tvåår sedan ersatte som partiets generalsekreterare, kunde det ses som att generationsskiftet i kinesisk toppolitik nu fullbordats. Hu har stegvis övertagit alla de ledande posterna från - generalsekreterare i partiet, president och så ordförande i partiets centrala militärkommission. Om detta innebär att och den generation som av den forne patriarken efter massakern på handplockades för att återupprätta totala kontroll av den kinesiska samhället återstår att se. Många observatörer tvivlar på att gav upp sin sista formella maktposition med entusiasm. De starka och maktfullkomliga kinesiska markeringarna gentemot det senaste årets utveckling på respektive i ses av många som uttryck för hur använt sig av en post som av många ses som den verkliga ledarpositionen i . Kanske tar nu ett steg ut i kulissen för att likt sin fortsätta att vara verkliga ledare. har som generalsekreterare handplockat i stort sett alla nyckelpersoner inom parti och militärapparat. Hu är enda undantaget, men så handplockades han av själv. De gångna tvååren har kinesisk politik karaktäriserats av en till formen öppnare stil, vilket anses prägla den nya ledargenerationen med Hu och den nye regeringschefen , och en till innehållet obrottsligt traditionell betoning av partiets centrala maktutövning och en orubbligt hård linje gentemot och liksom mot oliktänkande och självständiga rörelser som falungong. Det skulle kunna ses som ett uttryck för att fortfarande utövar den yttersta makten. Först vid nästa partikongress året före kan vi förväntas se ifall Hu verkligen står för en modernare och öppnare linje i kinesisk politik och därmed kan komma att sätta sin prägel på det kinesiska ledarskap som skall hälsa världens idrottselit välkommen till . De bilder som kinesisk TV kablade ut från det möte med partiets centralkommitté där lämnade sin sista formella maktposition innehöll samma massiva närvaro av alla de tungt uniformerade ledande generalerna i Röda armé. karaktär av enparti- och militärstat består tills vidare även under en yngre ledargeneration. Med undantag avkylning efter händelserna på har omvärldens hållning till ledning, alltsedan påbörjade reformering av ekonomi och samhälle under fortsatt kommunistisk enpartikontroll, präglats av en vilja till dialog och samförstånd i förhoppning om att detta skulle leda till åtminstone också en politisk liberalisering. Starka förhoppningar har därför knutits till den nya politiska generation som leds av . Om dessa förhoppningar har fog för sig kan vi fortfarande inte säga någonting om. Åren fram till partikongressen och de sommaren därefter blir betydelsefulla. har inget visats som tyder på att den nya ledningen har vare sig viljan eller förmågan till en omsvängning i maktfullkomligheten i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter i och de autonoma områdena och Xinjiang eller till och . Den senaste versionen av EU:s syn på det "mognande partnerskapet" mellan och tyder fortfarande på en vilja att tassa försiktigt framför att vara tydlig. Det har ackompanjerats av en väldig iver från exportvilliga EU-stater som , och att häva det embargo mot vapenexport som EU införde som reaktion på händelserna i . Ett hävande av vapenembargot skulle i bara tolkas som svaghet och ett tecken på att fortsatt omedgörlighet i frågor som demokrati och mänskliga rättigheter i , och är riskfritt. 4Kina, , och - kinesiska vägar mot demokrati gick väljare under ett rekordhögt valdeltagande till val av sin lagstiftande församling. Valsystemet i har betecknats som ett val där väljarna bara får välja oppositionen, medan ledarna i väljer regeringen. av "återlämnade" av den förra kronkolonin till har upp till en halv miljon av sju miljoner människor strömmat ut på gatorna i överväldigande demonstrationer mot försök att via sin handplockade "regeringschefytterligare inskränka de medborgerliga rättigheterna i linje med vad som sedan kommunisternas maktövertagande 1949 gäller för de 1,2 miljarder kinesiska medborgare som lever i . En klar majoritet av väljare röstade på partier och kandidater som förespråkar demokrati i . Det valsystem som ledning gjort klart skall fortsätta att gälla ger emellertid fortsatt möjlighet att styra efter eget val. I modellen "ett land - två system" tillåts inte folket välja sina egna ledare, vare sig i eller i . Signalen till de 23 miljoner som lever i , världens första och enda demokrati i den kinesiska världen, är entydig. Lika lite som i valet av nya ledare för tvåår sedan har det kinesiska folket under de flertusenåriga kinesiska rikena tillfrågats om sin mening. I , en vital knutpunkt för internationell sjöfart och finansmetropol i som dragit nytta av att tappat i attraktionskraft efter "återlämnandet" 1997, är den överväldigande delen av befolkningen också kinesisk. Till skillnad från är utpräglat kapitalistiskt. Den politiska kulturen är dock sedan statens tillblivelse strängt auktoritär. I praktiken härskar ett enpartistyre, där den forne premiärministern härskar bakom kulisserna som patriark i samma tradition som gjorde i sedan han dragit sig tillbaka från den officiella makten. tog Lees äldste son i bästa dynastiska stil över som formell ledare i . Är då demokrati, folkstyre och respekt för mänskliga rättigheter otänkbart i den kinesiska kultursfären? , och ger förvisso alla på var sitt sätt anledning till djup pessimism. Det politiska utveckling i - den fjärde av världens kinesiska stater - ger däremot anledning till en lika stark optimism, och inte bara för den kinesiska delen av världen utan också för det traditionellt starkt auktoritära som helhet. Demokrati är lika naturligt och eftersträvansvärt för människor i och i den kinesiska kultursfären som på andra håll i världen. Efter årtionden som militär enpartistat, länge styrd av diktatorn med hjälp av krigslagar, började enpartistaten vittra sönder . Det av och hans till flyktade fastlandskinesiska kolleger styrda regeringspartiet () utmanades av det liberala oppositionspartiet (), som i de första relativt fria valen snabbt vann av rösterna på . vann DPP:s kandidat den viktiga borgmästarposten i huvudstaden . I det andra direkt folkvalda presidentvalet besegrades KMT av som installerades som ny president . Vid parlamentsvalen blev DPP största parti. Presidentvalet blev en rysare där president till slut lyckades bli omvald med minsta möjliga marginal. Att den politiska polariseringen är stark på efter årtionden av krigslagar och drakoniskt förtryck av oppositionen är inte så konstigt. Den taiwanesiska demokratins mognad manifesteras i att valutgången ändå hanterats i fredliga och konstitutionella former. Det utgör en fullständig lektion i hur ett auktoritärt och militärt enpartistyre kan övergå i demokrati och genomgripande maktskifte under helt fredliga och konstitutionella former. Detta har skett på mindre än i och inom den kinesiska kultursfären. är värdens folkrikaste stat och dessutom världens största diktatur. Den kommunistiska enpartiregimen i slår till med brutal hårdhet mot varje antydan till politiskt missnöje eller protester. Ett hos oss välbekant exempel är de fortsatta övergreppen och den omfattande förföljelsen av falungongrörelsen - också utanför gränser. Det är ett av många exempel på att regimen inte tolererar något uttryck som den inte har full kontroll över. Likaså utövar regimen i ytterst sträng kontroll och förtryck av ursprungsfolken i de båda av kontrollerade icke-kinesiska provinserna , där s.k. hankineser (majoritetsfolk) numera efter omfattande invandring också utgör majoritet. Det är som ovan anförts fortfarande för tidigt att med någon större trovärdighet uttala sig om huruvida den nya generationen ledare i kommunistiska parti kommer att resultera i större politiska och/eller ekonomiska förändringar . Hu och omges fortfarande av ett garde av ledare, som alla handplockats av och är lojala mot den i politiska avseenden ytterst stelbenta och dogmatiska tradition som präglat eran . Och föga i Hus karriär tyder på någon påtaglig politisk reformvilja. Därtill är säkert det kommunistiska styret i alltför korrumperat och utan folklig legitimitet. Över den nya ledningsgenerationen vilar skuggorna från tungt. Först och främst därför att de omfattande övergreppen mot oppositionella över hela har lämnat en öppen varböld i det kinesiska samhället. sitter många fängslade efter summariska politiska rättegångar för sina aktiviteter 1989. Också inom finns det öppna såret kvar hos anhängare till den avsatte generalsekreterare . Frågan om partiet på något sätt skall kunna söka försoning med dem som drabbades och åren därefter har blockerat den politiska ledningen. Mycket talar för att viljan och förmågan till en uppgörelse med det förflutna är nyckeln till den dörr som skulle öppna för en politisk reformering av det kinesiska samhället i demokratisk riktning. De väldiga ekonomiska, sociala och miljömässiga problem som bara växer i omfattning i står förmodligen redan utanför de styrandes kontroll. Partiets kontroll och folkliga legitimitet är mycket svag i det kinesiska samhället, även om tillslagen mot oppositionella kan vara ytterst brutal. Den omsorgsfulla maktbalans som utformats när den nya ledningen utsetts gör inte heller att det finns särskilt stor anledning att förvänta sig att den skulle vara kapabel till de nödvändiga politiska och ekonomiska reformer som krävs för det framtida . har sedan lanserade sina "Fyra moderniseringar" - där demokratiska reformer inte ingick - genomgått en historisk ekonomisk utveckling. Fördelningen av det ökande ekonomiska välståndet har emellertid varit ytterst ojämn, där en nyrik klass blivit väldigt rik, och regionalt obalanserad. De största metropolerna och kustregionerna har gått ekonomiskt snabbt fram medan de västra provinserna lever kvar i ofta djup fattigdom. Ett växande folkligt missnöje med de sociala spänningarna orsakade av den snabba ekonomiska utvecklingen och urbaniseringen och illegala massinvandringen från landsbygden till städerna visar på de enorma och oroväckande baksidorna av det i väst övervärderade ekonomiska framstegen i . Tillsammans med politiska och kulturella missnöjesyttringar kan det snabbt tända den gnista som tänder en präriebrand som talade om. Det förklarar den känslighet med vilken dagens kinesiska ledare slår till mot varje okontrollerad folklig opinionsyttring, där den brutala förföljelsen av falungong är mest påtaglig. Trots otaliga centralt lanserade kampanjer mot politisk och ekonomisk korruption, ofta ackompanjerade av drakoniskt utmätta straff, tycks varken vilja eller förmåga finnas att ta itu med den utbredda korruption som sträcker sig ända till de högsta ledarna och deras närmaste. Detta visade sig t.o.m. vid valet av medlemmar till de högsta organen vid partikongressen inklusive politbyråns ständiga utskott. Sammantaget utgör detta grunden för den alltmer försvagade auktoritet och legitimitet som den politiska ledningen i förfogar över. Den brutala maktutövningen är inte ett tecken på styrka utan på en allt större svaghet. I längden kan inte en ökad konsumtion köpa folkets lydnad. inträde i WTO är det viktigaste bidrag till fortsatta integration i världssamfundet och dess regelverk. samtidiga WTO-medlemskap medför att och fått ett naturligt internationellt forum att mötas och samtala. WTO-medlemskapet kommer att vara av stor betydelse också för miljardbefolkning men kommer också inledningsvis att ackompanjeras av svåra omställningar med stora konsekvenser för människor som drabbas av strukturella omställningar av den kinesiska ekonomin. Det finns anledning till betydande oro för hur den kinesiska ledningen kan hantera dessa omställningar och påfrestningar för enskilda människor och hela regioner. inträde i WTO är dock ett mycket viktigt exempel på att interna utveckling och dess relationer till omvärlden bäst hanteras genom att alltmer integreras i världssamfundet och dess regelverk. Inte minst små och traditionellt av storlek och interna oro hotade grannar ser detta som den enda konstruktiva strategin. Men just integrationen i internationellt samarbete och internationella regelverk får inte innebära att demokratibrister och övergrepp på mänskliga rättigheter mäts med en annan måttstock än den som gäller för andra aktörer på den internationella arenan. Undfallenhet och tyst diplomati kan ge allt svagare ledare intryck av att omvärlden inte mäter och dess handlingar på samma sätt som andra mäts. 5.2Kina och mänskliga rättigheter måste förmås att anta hela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införliva det i den dagliga rättstilllämpningen på hemmaplan. storlek får inte innebära att dess brott tystas ned medan små perifera stater som , och hängs ut som de förtjänar. Oförmågan att i de årliga förhandlingarna inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR) påtala brott mot mänskliga rättigheter ifrågasätter hela FN-systemets hantering av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. EU:s val av en s.k. konstruktiv dialog med om demokrati och mänskliga rättigheter har visat på ytterst blygsamma resultat. tillämpar dödsstraff, och är det land i världen som verkställer flest dödsstraff . Detta är helt oacceptabelt och måste av såväl som EU fördömas kraftfullt. s.k. enbarnspolitik är i sig ett brott mot mänskliga rättigheter. Den som bryter mot förbudet att skaffa fler än ett barn straffas i regel hårt genom böter eller fängelse. Det finns även uppgifter om att såväl kvinnor som män misshandlas av polis för att de brutit mot enbarnspolitiken. Denna har dessutom visat sig fungera dåligt, och effekterna för att komma till rätta med överbefolkningen har blivit mindre än myndigheterna räknat med. och EU har här ett stort ansvar för att FN:s auktoritet inte ytterligare undergrävs när det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. medlemskap i liksom de kommande 2008 innebär att utrymmet för arrogant kinesisk maktpolitik borde minska - det är ett ansvar för den fria världen att påtala detta när helst regimen i tycks glömma det. Men det förutsätter att den demokratiska delen av omvärlden tar sitt ansvar och inte försjunker i tyst diplomati. Utan att fråga då sex miljoner huvudsakligen kinesiska invånare beslutade att "lämna tillbaka" den gamla kronkolonin till . Det skedde inom ramen för formeln "ett land - två system" och skulle garantera befolkning fortsatt frihet. Möjligen hade det någon betydelse att överenskommelsen slöts när omvärlden bländades av Dengs öppnande mot omvärlden och modernisering av . Mer sannolikt är det att på sedvanligt sätt aldrig har frågat sig vad invånarna i gamla kolonier kan ha för rätt och rättigheter. Inför "återlämnandet" av 1997 valde att ersätta den folkvalda församlingen i med en handplockad lydförsamling. regeringschef - Chief Executive Tung - handplockades likaså av . Trots att befolkning vid de följande valen till den lagstiftande församlingen LegCo i speciella administrativa region både 1998 och 2000 givit ett klart stöd åt de demokratiska krafterna och givit dem flertalet av de direktvalda mandaten, har Basic givit en betryggande majoritet i LegCo genom att de flesta mandaten ej utses av folket. , på femårsdagen av "återlämnandet" 1997, förnyades Tung mandat för en ny femårsperiod som främste företrädare utan att befolkning tillfrågats. När Tung "omvaldes" till Chief Executive för var detta bara ett uttryck för att ledarna i har fortsatt förtroende för honom och de näringslivskretsar i som han representerar - kanske framför allt för att han inte har någon egen agenda för sin tjänsteutövning. Däremot har inte invånarna i fått tillfälle att uttrycka sin mening om vem som skall styra . När valen till den lagstiftande församlingen LegCo ägde rum fick väljare utse hälften av ledamöterna i öppna direkta val. En majoritet av dessa tillföll den demokratiska oppositionen. Men ledarna i utesluter varje öppning mot en verklig demokratisering av . Inte heller efter 2007 kommer att tillåta medborgarna i välja sin politiska ledning. Utvecklingen i efter "återlämnandet" 1997 talar sitt tydliga språk om den verkliga innebörden av erbjudande till om "ett land - två system". Det är nog ingen tillfällighet att gentemot numera använder en annan terminologi för att den gamla nu blivit så misskrediterad. Den forna brittiska enklaven var länge en öppen stad som blomstrade i många bemärkelser. Inför "återlämnandet" lovade att respektera särskilda ställning. av brittiskt styre skedde en utveckling mot alltmer av direkt folklig medverkan i styre. Sedan "återföreningen" 1998 pekar alla tecken mot att de av utsedda ledarna i alltmer fogar sig efter vad önskar. påbörjades på initiativ införlivandet av en artikel 23 mot bl.a. förräderi och undergrävande verksamhet i Basic . Det innebär s.k. anti-subversionslagar, som på känt manér från skall hålla all opposition i i Herrans tukt och förmaning. Framstående journalister med världsrenommé som Kinakännare och -rapportörer har successivt tvingats lämna ledande Hongkongmedier. järngrepp om bara tilltar. Massdemonstrationerna i - de ojämförligt största sedan en miljon Hongkongbor demonstrerade mot massakern på - ledde till att frågan om artikel 23 sköts på en obestämd framtid. Efter det att demokratiförespråkarna på nytt misslyckats att vinna majoritet i LegCo har ledningen på nytt börjat tala om behovet av artikel 23. Det som kunde ses som en seger för demokratin i kan vid närmare betraktande visa sig komma att vara ett värdefullt argument för de hårdföra motståndarna i mot varje försök till politiska reformer i . Utvecklingen i liksom på är den yttersta testen på om den nya ledningen i verkligen innebär en politisk förnyelse. 7Kinas autonoma områden - och Xinjiang Dagens är ett resultat av en ofta dramatisk historisk expansion under vilken stora områden med icke-kinesisk befolkning införlivats under kontroll. I officiell kinesisk ideologi - kommunistisk såväl som nationalistisk - är det en nationell plikt att slå vakt om varje tum av det som därmed uppnåtts. Frågan illustrerades på ett för många skrämmande tydligt sätt i den uppmärksammade filmen av kanske främste nutida filmregissör . Det är i detta perspektiv man skall se den kollektiva förödmjukelse som kineser upplevde och fortfarande upplever sig ha utstått under omvärldens agerande i under de två senaste århundradena. Det är inte minst i det perspektivet man skall se den fullständigt kompromisslösa synen på Taiwanfrågan, som onekligen har ett mycket starkt folkligt stöd - ett resultat av generationer av nationalistisk indoktrinering. I framför allt två av de historiskt erövrade områdena med egen icke-kinesisk ursprungsbefolkning med en helt egen inhemsk religion eller islam - och Xinjiang i västra - reses krav på självbestämmande. Problemet för regionernas ursprungsbefolkning är att det kinesiska inslaget ökar, vilket sker i närmast organiserad form. har bedrivit samma inflyttningspolitik som t.ex. i de baltiska republikerna och i den indonesiska övärlden länge bedrev för att majoritetsbefolkningen skulle få demografisk övervikt och därmed kontroll i annekterade territorier med egen ursprungsbefolkning. Därmed försämras långsamt förutsättningarna för självständighet. andlige ledare, Nobels fredspristagare, tvingades 1959 lämna Potalapalatset i huvudstad för att befinna sig i landsflykt undan den kinesiska ockupationsmakten. Sin exilregering leder han från Dharamsala i . Den kinesiska ockupationen fullbordas effektivt med hjälp av massinflyttning, militär kontroll och förtryck samt massiva investeringar som skall knyta till resten av den kinesiska ekonomin och infrastrukturen. Förtrycket av oppositionella fortsätter. I det beryktade Drapchifängelset sitter politiska fångar i drakoniskt långa fängelsestraff. En av dem, den buddhistiska nunnan Ngawang Sangdrol, arresterades för att hon och andra nunnor från klostret deltog i en fredlig demonstration mot den kinesiska ockupationen. Hon beräknades kunna friges , efter att ha tillbringat i kinesiskt fängelse, men frigavs till slut av medicinska skäl . Hon är bara en av ett mycket stort antal politiska fångar, som visar på den brutala kinesiska förtryckarregimen och dess bristande legitimitet. På samma sätt bryts otaliga oppositionella ned av tortyr och nedbrytande fängelsevillkor för att knäcka deras motstånd och avskräcka nya oppositionella. har inofficiella samtal ägt rum mellan företrädare för och den kinesiska regimen. Vad dessa går ut på har varit höljt i dunkel. Är det ett seriöst försök från ledarna i att låsa upp decenniers dödläge eller bara ett försök att döva den internationella opinionen för sak? Det finns ingen anledning att förvänta sig en lösning av Tibetfrågan, om inte ledarna i är beredda att gå till mötes i hans krav på långtgående autonomi för .