mot · GS02Sf360 · 2004-10-05 00:00:00 — Om anställningen är men inte skall arbets- och uppehållstillstånd ges för anställningstiden. Möjlighet till förlängning skall finnas i dessa fall. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetstillståndet bör självklart gälla så länge som personen i fråga har en anställning. När anställningen går ut skall personen ha på sig att få en ny anställning; det är lika som en EU/EES-medborgare har för att söka arbete i . När en person arbetat i bör denne kunna prövas för ett permanent uppehållstillstånd. Vi anser att en person som arbetat i så länge bör ses som en tillgång och inte som någon som bör förpassas ur landet.När det gäller medföljande (make/maka/sambo) till någon som fått arbetstillstånd i bör denne automatiskt få rätt till arbetstillstånd. Människor från andra länder som skapat sig ett liv i med bostad och arbete, bör ges ökade möjligheter att låta anhöriga komma till . anser att man bör kunna ansöka om tillstånd för anhöriginvandring i , och inte som på en svensk ambassad i hemlandet eller i det land där den anhöriga bor permanent. Detta bör ges regeringen till känna. Likaså bör möjligheterna vidgas så att även anhöriga utanför kärnfamiljen kan flytta till . För att uppehållstillstånd ska beviljas för nära anhöriga utanför kärnfamiljen ska anknytningspersonen svara för utlänningens försörjning. De flesta övriga europeiska länder ställer krav på att försörjningen för efterföljande familjemedlemmar ska vara tryggad. Försörjningskravet ska som huvudregel gälla under högst tvåår. Ökningen av antalet beviljade tillstånd kommer framför allt avse äldre och ensamstående föräldrar vilka är beroende av anknytningspersonen i . Det kommer i många fall att röra sig om personer som med anknytning till sin ålder aldrig genom eget arbete kan bidra till sin försörjning (SOU 2002:13). Regeringen bör komma med förslag som underlättar för anhöriga utanför kärnfamiljen att få uppehållstillstånd förutsatt att anknytningspersonen har försörjningsansvar för den anhörige. Detta bör ges regeringen till känna. Barn och ungdomar med invandrarbakgrund behöver också en bra skola. Det är viktigt att undervisningen präglas av förståelse för den livssituation som eleven befinner sig i. Lärare på invandrartäta skolor behöver särskilda kunskaper om språkutvecklande arbetssätt. Om eleven vistats i kan det underlätta om undervisning i ämnen som till exempel historia och matematik i ett övergångsskede sker på elevens hemspråk. Härigenom kan eleven ta till sig kunskapen i olika ämnen, även om man ännu inte hunnit lära sig svenska. Modersmålsundervisningen är oerhört viktig för elever med invandrarbakgrund och bidrar bland annat till att eleven kan behålla kontakten med sina föräldrars kultur. I dagens internationaliserade värld är flerspråkigheten också en ovärderlig resurs. Modersmålsundervisning bör vara tillgänglig redan från förskolan. Detta bör ges regeringen till känna. Skolan måste vara medveten om att skolsystemets sociala uppdrag ofta skiljer sig mellan länderna. kan det vara svårt att engagera föräldrar med invandrarbakgrund på föräldramöten och liknande. Det behöver inte bero på ett ointresse för barnens skolgång, utan på att formerna för skolverksamheten kan kännas främmande. Därför är det positivt om skolan söker nya former i sin kontakt med föräldrarna, så att informationen kommer alla till del. Att social snedrekrytering inom den högre utbildningen måste brytas är en självklarhet. måste vi ställa kravet att de metoder som används är förenliga med en människosyn som fastslår att kunskap och duglighet inte är automatiskt kopplade till folks kön, ekonomiska förutsättningar eller härkomst.Många av de nya svenskarna har utbildning eller annan kompetens som inte bekräftas av den svenska arbetsmarknaden. Åtskilliga studier åskådliggör hur nya svenskars erfarenhet och kompetens inte tas till vara. En viktig åtgärd i detta sammanhang är att utveckla system som säkrar tydliga kriterier och standardiserade metoder för validering, så att kompetens och betyg tidigt valideras på ett korrekt sätt. På detta sätt kan välutbildade människor undvika att drabbas av arbetslöshet eller fastna i arbeten som inte motsvarar deras kompetensnivå. En metod för att på ett enkelt sätt validera människors kunskaper är genom att införa ett allmänt test inom aktuellt kompetensområde. Då kan man på ett enkelt sätt se vad personen kan och inte kan. Det är de faktiska kunskaperna som är de viktiga. Detta bör ges regeringen till känna. Sfi-undervisningen har ett flertal brister och måste bli av högre kvalitet och mer individanpassad. välkomnar några av de åtgärder som presenteras i sfi-utredningen (SOU 2003:77) men anser också att språkundervisningen ska integreras med praktik. Det är nödvändigt att man lokalt finner former för praktik i offentlig sektor och i näringslivet. En möjlighet är att erbjuda plats i kommunala jobbpooler. Vad som ovan anförts om att förbättra och individualisera sfi-undervisningen bör ges regeringen till känna. De asylsökande som deltar i sfi-undervisning eller arbetar, får i normala fall göra detta tills de får besked om de får stanna i eller inte. anser att språkkunskaper är ovärderliga i dagens internationaliserade värld och bör därför uppmuntras. Likasåär det oerhört viktigt för människors självförtroende att ha ett arbete framför allt i, den ofta uppgivna, situation som avvisade personer befinner sig i. anser inte att svenskstudier eller arbete ska avbrytas förrän den dag då avvisningen verkställs. ska den asylsökande ha en fortsatt meningsfull tillvaro med arbete och studier. Vad som ovan anförts om att asylsökande som ska avvisas ska ha rätt att arbeta och studera svenska fram till avvisningsdatum bör ges regeringen till känna. Människor som kommer från andra länder och befinner sig i på grund av arbete, studier, forskning osv. får när de befinner sig här. Detta gäller emellertid inte för asylsökande. När en asylsökande arbetar i kan denne inte själv ta ut sin egen lön från banken. Det är naturligtvis oerhört kränkande att inte själv kunna hämta ut de pengar man tjänat. Därför är det nödvändigt att asylsökande ges ökade möjligheter att få . Vad som ovan anförts om att asylsökande ska få ID-handlingar som gör att de själva kan hämta ut sin lön bör ges regeringen till känna. Som nämnts tidigare i denna motion har vi ett uppdelat . Invandrare bor för sig och svenskar för sig. Det är inte något problem i sig att människor med utländsk bakgrund bosätter sig i samma område. Ändå kan det inte förnekas att vissa områden med en hög andel nya svenskar har betydande sociala problem. Det är bristen på jobb och egen försörjning som skapar en kompakt känsla av utanförskap och som berövar det uppväxande släktet hoppet om att kunna förbättra sina villkor genom förvärvsarbete eller företagande. Summan av det sociala och ekonomiska utanförskapet kan leda till ett socialt klimat av hopplöshet och bitterhet, som i sin tur är en grogrund för våld och brottslighet. För att bryta denna onda cirkel måste möjligheterna att försörja sig på eget arbete eller företagande förbättras som bidragsberoende och passivitet motarbetas. I takt med att fler personer får egna inkomster, och fler framgångsrika företag uppkommer kan det sociala klimatet förändras. Gradvis kommer områdenas status att förbättras som fler invandrare får de inkomster som krävs för att skaffa sig villa eller bostadsrätt. För att underlätta en positiv utveckling behövs dock vissa insatser. Det handlar om en mer rättvis tillgång på poliser och brottsbekämpning. Det finns gott om vittnesbörd om att invandrares företagande hämmas av senfärdiga eller otillräckliga polisinsatser. Arenor för kollektivt beslutsfattande, organisering och egenmakt måste öppnas, t.ex. i form av ökad egenförvaltning av bostadsområdena samt inom skola, barnomsorg, äldreomsorg m.m. Planeringen av bostadsområden måste också förändras. Nybyggnation inom miljonprogrammets geografiska ramar bör inriktas på en trivsammare och mer mänsklig boendemiljö med större mångfald. Olika hustyper och upplåtelseformer bör blandas. Även nya bostadsområden bör präglas av en sådan inriktning. Vad som ovan anförts om särskilda insatser för att underlätta en positiv utveckling av "segregerade" bostadsområden bör ges regeringen till känna. Den svenska bostadsmarknaden fungerar dåligt, bl.a. på grund av alltför höga kostnader för nybyggnation och ett stelt regelverk för hyressättning. Ett resultat har blivit att hyresrätter i attraktiva områden är mycket svåra att få utan goda kontakter, kontakter som många nya svenskar saknar. Med insatser som generellt förbättrar bostadsmarknaden och nybyggnation kommer människors val av bostad i högre grad att kunna präglas av var de faktiskt vill bo. Som ett resultat av det uppdelade , där infödda svenskar bor och arbetar för sig och där invandrare bor och arbetar för sig, gror fördomarna mot invandrare och främlingsfientligheten riskerar att få fotfäste. Okunskap och rädsla för det okända bidrar ofta till en fientlig inställning. Om vi tillsammans lyckas åstadkomma en god integration där människor träffas naturligt, på jobbet och i bostadsområdet, kan också rädslan för det okända avta. vill ha ett öppet med respekt och förståelse för människors olikheter. Genom att aktivt bekämpa alla tecken på främlingsfientlighet, är det möjligt att förhindra att partier och grupperingar med främlingsfientliga åsikter får ett ökat fotfäste. Särskilt angeläget är att vidta aktiva åtgärder mot främlingsfientlighet på skolor och arbetsplatser samt i bostadsområden. Kampen mot rasism och främlingsfientlighet är ett gemensamt uppdrag för de demokratiska partierna och folkrörelserna i vårt land. Genom ett brett samarbete mellan alla goda krafter kan alla former av rasism och intolerans motverkas och förändringar i positiv riktning åstadkommas. Detta bör ges regeringen till känna.