mot · GS02MJ499 · 2004-10-04 00:00:00 — För att stödja verksamheten med märkning av varor föreslår att man under utgiftsområde 24 ökar anslaget 40:6 Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter med . Enligt ovan nämnda Temoundersökning anser nästan varannan konsument att uppgifter om varans ursprung är den absolut viktigaste informationen vid livsmedelsinköpen. Inte av de tillfrågade vill veta varifrån maten de äter kommer. Emellertid är det många som enligt undersökningen inte litar på att ursprungsmärkningen av livsmedel är korrekt. De regler som finns för vilken information som skall finnas på förpackningar, i butiker och i restauranger är en blandning av frivilliga överenskommelser mellan handlare, svensk lagstiftning och EU-förordningar. Den dåliga märkningen försvårar avsevärt konsumenternas möjligheter att göra medvetna val. Det finns därför all anledning att inordna ursprungsmärkningen i ett enhetligt märkningssystem som kan vinna konsumenternas förtroende. Ett annat önskemål från konsumenternas sida är att kunna veta varifrån maten på restaurangerna kommer. Någon form av ursprungsmärkningssystem för restauranger bör därför implementeras. Konsumenternas önskan att känna till matens ursprung är legitim och skall inte förväxlas med en inskränkt nationalism. Förtroendet för svenska livsmedel är högt. Detta springer ur en insikt om att svenska bönder har arbetat hårt och målmedvetet för att säkra en internationellt sett mycket god djuromsorg. har bland de friskaste djuren i världen och är det enda land i EU som inte haft något fall av BSE. De stränga svenska reglerna gör att landet är den enda EU-medlem som i praktiken kan garantera att livsmedlen är fria från salmonella. Det svenska jordbrukets miljöarbete väcker också stor respekt internationellt. 5.1.2Märkning av hur livsmedel producerats Allt kött som kommer från slakteri bör vara ursprungsmärkt. Märkningen måste vara utformad på ett för konsumenterna lättförståeligt sätt. Det bör också införas obligatoriska regler om att samtliga köttslag skall ursprungsmärkas på samma sätt som nötkött. En sådan märkning skall ge upplysningar om alla moment i produktionsprocessen. Även relevanta omständigheter kring hur importerat foder producerats bör vägas in i märkningen av köttet. Om slaktdjur transporterats längre än före slakt bör transporttiden anges på köttet. Ett obligatoriskt gemensamt märkningssystem för djurskyddshänsyn bör införas inom EU för att skilja mellan kött från djur som fötts upp med olika grad av djurskyddshänsyn (naturligtvis inom ). anser också att alla jordbruksprodukter bör vara märkta med ursprungsland. Poängen med rättvisemärkning är att väga in sociala aspekter i hur en vara produceras. Syftet är att förändra orättvisa strukturer i den internationella handeln samt förbättra de mindre producenternas sociala och ekologiska villkor genom att erbjuda deras organisationer direkt tillgång till marknaden under rättvisare handelsvillkor. Kostnaden för varor som tagits fram med gifter, barnarbete eller miljöförstöring kommer att drabba oss direkt eller indirekt förr eller . Den välinformerade konsumenten kan därför bidra till en bättre utveckling genom att välja varor som är miljövänligt och socialt acceptabelt producerade. är KRAV det svenska miljömärket för ekologiskt odlad mat, men också för några andra produktområden som textilier. EU:s miljömärkning, EU-blomman, bör vidareutvecklas till att även omfatta livsmedel. Det behövs också en ordentlig revidering och stärkande av EU-blomman så att bl.a. livscykelanalyser får ökad betydelse. En enhetlig märkning som alla har förtroende för är viktigt, får det inte ske på bekostnad av en alltför krånglig byråkratisk process. 5.1.5Märkning av functional food För functional food finns nu också en märkning, en stämpel framtagen av med texten "Produktens dokumentation granskad enligt livsmedelsbranschens regler för hälsopåståenden". Ett problem i sammanhanget är att marknadsföringslagen anses förbjuda marknadsföring som tydligt talar om vilka hälsofördelar en viss produkt har till följd av stämpeln. En utredning kring problematiken har presenterats av - dock utan att resultera i något lagförslag. pågår ett arbete kring utformandet av en EU-förordning om regler för marknadsföring av functional food. 5.1.6Märkning av nyttig mat Nyckelhålsmärkningen ger en upplysning om att maten inte innehåller onödigt mycket fett. En mer kvantitativ märkning, och inte som ett binärt system (nyckelhål eller inget nyckelhål), bör eftersträvas. bör verka för ett officiellt gemensamt system för nyckelhålsmärkning inom EU. Lagstiftningen behöver skärpas när det gäller krav på näringsdeklarationer på livsmedelsförpackningarna. redovisas oftast inte mängden socker; den ingår i kategorin kolhydrater. föreslår att lagen tydligt skall ange att såväl mängden fett som mängden socker skall anges på de förpackade livsmedel som säljs i . I sköter mycket av det som i det kontinentala sköts av ideella konsumentorganisationer. Konsumentorganisationerna i många EU-länder är mycket starka och EU-politiken förutsätter delvis förekomsten av sådana starka konsumentorganisationer, exempelvis vid remisser på lagförslag. För att tillvarata de svenska konsumenternas intressen vore det därför önskvärt att konsumentrörelsen i stärks. För att stärka konsumenternas rättigheter bör regeringen arbeta utifrån bl.a. följande principer: Nya livsmedel skall vara långsiktigt säkra för människor, djur och miljö. Märk all genmat och se till att det finns GMO-fria alternativ. Försvara rätten till en fungerande kontroll för säkra livsmedel. Detta gäller inte minst rätt att kontrollera importerade köttberedningar för att undvika införsel av salmonella. Försiktighetsprincipen skall gälla - producenterna skall kunna bevisa att maten är ofarlig. WTO-förhandlingarna påverkar konsumentskyddet. Vi kräver konsumentrepresentation på internationell nivå i WTO-förhandlingarna och att konsumentintresset skrivs in i WTO-deklarationerna. Bestrålning får inte användas som ersättning för god livsmedelshygien. skall i konsumenternas intresse verka för god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökade informationsinsatser behövs för att vidga kunskaperna om kostens betydelse för hälsan. Bristfälliga livsmedelskontroller kan medföra hälsorisker för människor och regeringen måste därför tillföra stat och kommun mer resurser så att kontrollerna kan utföras på tillfredsställande sätt. Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan producera eget vetenskapligt material för att slippa att vara beroende av andras bedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet krävs att () har tillräcklig kompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologi och nutrition. Detta för att kunna hävda sig internationellt och att kunna försvara svenska nationella intressen i EU. Det är därför av yttersta vikt att har erforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar. Ett exempel på områden måste ägna mer forskning åt är naturliga gifter. Alla levande organismer har naturliga gifter för att skydda sig. Hur detta påverkar människors hälsa vet man inte tillräckligt om . Till viss del baseras SLV:s arbete på nationella kostundersökningar där man studerar vad som är bra mat. För att få reda på detta måste man veta vad maten innehåller samt vad folk äter. Det senare måste undersökas kontinuerligt. Dessa undersökningar skall ligga till grund för säkerhetsarbete och kostrekommendationer. Det är angeläget att tillförsäkras nödvändiga medel för att kunna garantera en god konsumentsäkerhet. För att stärka föreslår i budgetmotionen för UO 23 att anslaget 43:12 förstärks med i förhållande till regeringens förslag. von der Esch (kd) Skånberg (kd)