ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub377 · 2004-10-01 00:00:00 — Eftergymnasial yrkesutbildning inom jord och skog tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utarbeta ett förslag för hur behovet av riksrekryterande postgymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall täckas. Väl fungerande eftergymnasiala yrkesutbildningar inom naturbruket, bland annat för jord- och skogsbrukets behov, är av nationellt intresse. Naturbruksgymnasierna lägger den kompetensmässiga grund som krävs för att arbeta självständigt med jord och skog, men för den som önskar bli företagare eller driftsledare/arbetsledare krävs en påbyggnad. De nuvarande påbyggnadsutbildningarna, PU, har varit starkt efterfrågade. 590 elever i PU grundutbildning och 287 i PU eftergymnasial yrkesutbildning, totalt 877 elever i PU, . Formen har visat sig vara flexibel och relativt enkel att anpassa till efterfrågan och skulle kunna tjäna som modell för en fortsatt riksrekryterande utbildning. I och med att beslutat att systemet med interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar skall avvecklas fr.o.m. 2005dras förutsättningarna undan för dessa utbildningar. I den mån några alls kan genomföras riskerar många intresserade att utestängas. Högskoleutbildning är inte alltid önskad eller motiverad, och KY är ett svårgenomförbart alternativ för småföretag inom jordbruket och skogsbruket. Därför uppkommer ett behov av statligt finansierad eftergymnasial yrkesutbildning inom naturbruket, som kompletterar KY och som är väl anpassade till näringarnas säsongsvariationer, företagens storlek, arbetssätt och övriga särskilda förutsättningar. Jord- och skogsbruket står för mycket av det som bedöms som viktiga framtidsfrågor såsom ekologisk balans, livsmedelskvalitet, landsbygdsutveckling, uthållighet, förbättrat klimat samt hög livskvalitet. En avgörande framgångsfaktor är näringens framtida kompetensförsörjning. Mot ovanstående bakgrund är det nödvändigt med ett ökat statligt engagemang i eftergymnasial yrkesutbildning inom jord och skog. Finansieringen bör anpassas efter den kapitalintensitet som utmärker kvalificerade jord- och skogsbruksutbildningar. Vi anser att regeringen bör utarbeta ett förslag för hur behovet av riksrekryterande postgymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall kunna tillgodoses. Vad som här anförts bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ub379 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . gavs sjöbefälsutbildning på fem orter, bl.a. i , men numera ordnas utbildning på bara två orter, i och . Utbildningen i upphörde . Minskningen av utbildningsorter har inneburit att sökande från norra delen av landet har minskat kraftigt. Det är oroande att så få från söker sig till denna utbildning. Man har redan kunnat märka rekryteringsproblem. För att öka intresset från den norrländska ungdomen bör sjöbefälsutbildningen återupptas vid . tappar elever och måste därför minska antalet program, främst tekniska utbildningar. Särskilt har drabbats av denna minskning. I samband med försvarsbeslutet utlovades 200 nya platser. Det är något som ännu ej uppfyllts. Sjöbefälsutbildningen skulle kunna var en bra kompensation för detta.
mot · GS02Ub380 · 2004-10-01 00:00:00 — Riksrekryterande gymnasieutbildningar och gymnasieskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksrekryterande gymnasieutbildningar och fristående gymnasieskolor. Nuvarande regelverk beträffande s.k. riksintag till gymnasieskolans nationella program innebär att kommunerna är skyldiga att tillåta elever som väljer ett sådant utbildningsprogram att genomföra utbildningen. Det är också hemkommunens skyldighet att svara för de kostnader som utbildningen innebär. Kostnaderna för utbildning på ett nationellt gymnasieprogram ligger i intervallet 70 000 till per läsår. För kommuner i ett svårt ekonomiskt läge innebär dessa kostnader en besvärande ekonomisk belastning. Problemet ligger inte minst i ekonomisk planering för gymnasial utbildning med hög kvalitet i hemkommunen. De ekonomiska konsekvenserna av riksintagna elever i gymnasieskolan blir inte kända förrän det år utbildningen börjar. Detta innebär att effekterna av detta inte är kända när den kommunala budgeten för utbildning skall fastställas. Besluten om riksrekrytering till nationella gymnasieprogram fattas av statliga myndigheter medan de ekonomiska konsekvenserna drabbar kommunerna. På samma sätt som beträffande riksrekrytering innebär framväxandet av fristående gymnasieskolor en ekonomisk belastning för kommunerna. I realiteten gäller samma regelverk vad gäller dessa gymnasieutbildningar som för riksrekryterande utbildningar med den skillnaden att kommunerna är skyldiga att ta ekonomiskt ansvar för elever som söker sig till dessa skolor oavsett om det valda nationella programmet finns i hemkommunen eller inte. Problemet för kommunerna är att kostnaden för elever på riksrekryterande utbildningar och i fristående gymnasieskolor inte kan balanseras med motsvarande kostnadssänkningar för den egna gymnasieskolan. Den ovan beskrivna verkligheten för gymnasieutbildningen i kommuner med svag ekonomi innebär på en utarmning kvalitetsmässigt av verksamheten. Därför är det angeläget att regelverket kring dessa utbildningar ses över.
mot · GS02Ub385 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstiftning som ger elever inom grund- och gymnasieskolan rätt till avgiftsfri skollunch. Systemet med avgiftsfria skolluncher på såväl grund- som gymnasieskolan har varit en viktig del i den svenska modellen för att skapa likvärdiga möjligheter för barn från olika samhällsklasser att tillgodogöra sig en fullvärdig utbildning. Det har bevisats att näringsriktig mat är centralt för att kunna ta åt sig information, tänka kritiskt och utbilda sig. Med de högre krav som ställs på eleven i skolan än tidigare är möjligheten till att fåäta skolmat av än högre vikt. Detta understryks också av att flera organisationer som arbetar med barn och ungas rättigheter har larmat för att barn från ekonomiskt utsatta familjer äter allt mindre och allt sämre näringsriktig mat. Undersökningar ger också för handen att frågor som hälsa och utbildning återigen blir alltmer klassbundet i . Att, genom skolan, därför erbjuda alla barn mat i magen är en investering i bättre hälsa såväl som bättre utbildning. Trots det kommer information om att alltfler skolor, såväl fristående som kommunala, börjat avgiftsbelägga skolmaten, främst för gymnasieelever. En sådan utveckling borde motas genom en lagstiftning som garanterar alla elever inom grund- och gymnasieskolan avgiftsfri och näringsriktig skollunch varje studiedag.
mot · GS02Ub386 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka lärlingssystemet för småföretag. Att anställa lärlingar är ett bra sätt att utbilda kompetent arbetskraft hos många företag. Det gäller inte minst inom hantverksyrken som målare, rörmokare, snickare och bilmekaniker. Som lärlingssystemet fungerar är det mycket sårbart. En företagare som anställer en lärling har ingen garanti för att få behålla den när lärlingsperioden är slut och lärlingen nått sin yrkeskompetens. Det tar ofta mellan fyra och att lära upp en lärling till fullt yrkeskompetent i sitt fack. Den tiden är förenad med stora kostnader för en företagare. Om en småföretagare med t.ex. tre anställda anställer en lärling som efter lärlingsperioden slutar och går till ett annat företag står småföretagaren där utan kompetent arbetskraft och dyra investeringar i lärlingens utbildning som företaget inte har någon användning för. Många företagare som på detta sätt blir brända på att satsa på en lärling tvekar inför att göra det igen. Garantin för ett starkt fortsatt lärlingssystem är därför svag. Risken finns att detta av tradition mycket effektiva och goda sättet att få fram yrkeskompetent folk går förlorad med denna otrygghet. rör detta småföretag i glesbygdsområden som förlorar den utbildade lärlingen till storstadsområden eller andra expansiva områden. Problemet har både en utbildningspolitisk och en regionalpolitisk dimension. Åtgärder bör vidtagas på ett sådant sätt att småföretagen har garantier för de investeringar som ligger i att utbilda lärlingar och inte i att göra lärlingarna livegna hos företagen och därmed stoppa rörligheten på arbetsmarknaden. Om en småföretagare har garantier för de pengar som investerats i en lärling skulle det innebära en stimulans att anställa en ny lärling om en utbildad slutar i företaget. Detta bör kunna lösas t.ex. genom att staten via något utbildningskonto öppnar möjligheter för sådana ekonomiska garantier. En sådan fond kan finansieras genom att företagen betalar en avgift till den fonden i samband med anställning av en nyutbildad lärling. En lösning skulle också kunna sökas inom branschen utan statlig inblandning genom ett transfereringssystem mellan företag med avlämnande färdigutbildad lärling och mottagande företag som nyanställer en just färdigutbildad lärling. Regeringen bör återkomma med förslag till om hur ett effektivt lärlingssystem ska kunna byggas upp för att stärka småföretagen och deras vilja att utbilda och anta lärlingar i linje med vad som anförs i motionen.
mot · GS02Ub391 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall följa frågan om konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader. I har utbildningsprocessen förändrats så att nästan alla ungdomar läser på gymnasiet. Det är positivt att alltfler har möjlighet till en bra utbildning. I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän . Ett barn får barnbidrag 12 månader , en ungdom får studiebidrag . Vi anser att den utökningen från 9 som är genomförd är positiv, men det kan i många familjer med två tre tonåringar ändå uppstå ekonomiska problem, med tanke på vad tonåringar kostar för en familj i mat och kläder och vad de har för egna krav på fickpengar. Det handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar som råkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösa föräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom avses med barn varje människa under , enligt artikel 1 i om barnets rättigheter. Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då många arbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt . Det är därför angeläget att regeringen följer frågan och kartlägger konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader, så att det finns ett underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. Det kan ju exempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning av studiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligare generella höjningar av nivån för barnbidrag, flerbarnstillägg och studiehjälp.
mot · GS02Ub394 · 2004-10-04 00:00:00 — Film- och medieutbildning vid / tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om film- och medieutbildningen på / . HTU verkar i en region med stark industritradition och brukskultur och genomgår nu i likhet med många andra regioner en strukturomvandling. Stora industrier finns dock fortfarande kvar, och de har stort behov av högskoleutbildad arbetskraft med delvis andra inriktningar . Ett exempel är verkstadsföretagens efterfrågan på designingenjörer. Det finns ett behov av differentierad industri, vilket klart framtonar i ljuset av den globalisering som sker av arbetslivet, vilket nu tydligt visar sig i med anledning av förestående lokaliseringsförändringar som , Saabs ägare, aviserat för sin bilproduktion. I HTU:s närområde växer medieindustrin kraftigt, framför allt beroende på att (FiV) i har utvecklats till att bli bland de största filmproducenterna i . Enbart regionens multimedieindustri, för att inte nämna nationens, har ett stort behov av högskoleutbildad kompetens, och dess förväntan på HTU som samarbetspartner i detta avseende är omfattande. är detta branscher som lockar många ungdomar, och de efterfrågar också i hög omfattning högskoleutbildning inom medieområdet. HTU har en ambition att i så hög grad som möjligt leva upp till nämnda önskemål och behov. Därför har kreativa och konstnärliga utbildningar, kopplade till modern data- och simuleringsteknik, utvecklats vid /(HTU). Där ges en treårig utbildning i Filmproduktion. Samarbetet med (FiV) och dess klusterföretag är stort. En professor i Filmproduktion är adjungerad från FiV. Utbildningen bedrivs enligt AIL-koncept (arbetsintegrerat lärande) och en tredjedel av utbildningen är förlagd till . Andra utbildningar inom medieområdet är Digitala media för lärande och underhållning, 120 p, och 3D-animation och konstnärlig gestaltning, 120 p. 3D-animation och konstnärlig gestaltning är ett unikt treårigt utbildningsprogram som startades vid HTU i samverkan med den del av den konstnärliga fakulteten vid som är förlagd till i . Även här är och dess klusterföretag viktiga partners i arbetet med att utveckla utbildningen. Utbildningen är den enda i sitt slag i , och intresset från upplevelseindustrin liksom från den traditionella högteknologiska industrin är mycket stort. För att utbildningen ska kunna ges även fordras adekvata ekonomiska förutsättningar för utbildningen, dvs medieplatser. Dessa skulle också bidra till att stärka förutsättningarna för att skapa en medieaxel mellan högskolorna i /och ned till . och vår region är ur ett internationellt perspektiv en framstående nation/region vad gäller den s k upplevelseindustrin såsom film, medier, musik m.m. En satsning på /, med sina nya spännande utbildningar inom medieproduktion, är av största betydelse för att ta till vara och kunna fortsätta den dynamiska utvecklingen inom medieområdet.
mot · GS02Ub395 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av stödinsatser från det nationella anslaget till för kostnader för tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade studenter. som region är den enda ort i där döva och hörselskadade barn och ungdomar kan gå i förskola, grundskola och gymnasieskola i teckenspråkig miljö. Detta förhållande är unikt inte bara i utan också i världen. I finns den största förskolan och den största av landets fem specialskolor för döva och hörselskadade barn och ungdomar i landet. Ungdomar kan efter fortsätta på Riksgymnasiet för Döva (RGD) och Riksgymnasiet för Hörselskadade (RGH) i . Expertisen och resurserna på svenskt teckenspråk har koncentrerats till . Det faktum att utgör "huvudstad" för döva och hörselskadade personer gör att många familjer flyttar dit för att barnen skall få tillgång till goda utbildningsmöjligheter i teckenspråkiga miljöer. Konsekvensen av att många döva och hörselskadade samlas i blir att de också har tillgång till aktiviteter utanför skolan. Någon möjlighet att fortsätta sin utbildning vid universitet eller högskola i teckenspråkig miljö, dvs. en miljö där informationen mellan student och lärare sker direkt via teckenspråk, har dock döva och hörselskadade ungdomar inte. Deras möjlighet till universitetsstudier är begränsad till individualintegrering i hörande miljö om de kan erbjudas tolk. förekommer dock att teckenspråkiga studenter som blivit antagna till olika utbildningar vid inte kan erbjudas tolkning. Detta innebär i praktiken att de inte kan gå den utbildning de antagits till. Situationen blir alltmer ohållbar som går, i takt med att fler och fler tolkanvändare söker sig till akademiska studier. Aldrig har så många tolkanvändare sökt sig till som . avsätter i likhet med andra universitet och högskolor en viss procent av grundutbildningsanslaget för särskilda stödåtgärder för studenter med funktionshinder. Universitet och högskolor söker i efterhand ersättning för de kostnader man haft hos , som har uppdraget att fördela det nationella anslaget för stödinsatser till studenter med funktionshinder mellan universiteten och högskolorna. får även enskilda utbildningsanordnare med examensrätt del av dessa pengar, något som länge varit önskvärt. Det är enligt min mening nödvändigt att omfördela medel direkt till för de beräknade tolkkostnaderna för dövtolkning, inte minst med tanke på de studenter som inte själva skall behöva oroa sig för om studierna är tillgängliga för dem eller ej.
mot · GS02Ub399 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av kvalificerade yrkesutbildningar. Den kvalificerade yrkesutbildningen är ett viktigt komplement till högskolan och universitetsstudier. Det är positivt att även mindre kommuner i har möjlighet att söka och få anordna kvalificerade yrkesutbildningar. Små kommuner kan även ha en fördel i att organisera denna form av eftergymnasiala utbildningar då de ofta på ett framgångsrikt sätt kan specialisera sig. Kommunerna måste dock ges ordentliga förutsättningar, bland annat tillräcklig planeringstid, vid etablering av kvalificerade yrkesutbildningar; detta gäller särskilt de mindre kommunerna. är det flera kommuner som får det slutliga beskedet från alldeles för sent för att kommunen ska klara av att etablera en utbildning man sökt och blivit tilldelad. Eftersom små kommuner har ett mindre rekryteringsunderlag tvingas man ibland tacka nej till erbjudande om placering av kvalificerad yrkesutbildning på grund av tidsbrist. För att möta detta problem behöver ansökningstiderna förlängas samt det slutliga beslutet ges tidigare till utbildningsanordnarna.
mot · GS02Ub403 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . , vars uppdrag är att stärka matematikämnet och matematikundervisningen i hela utbildningssystemet, från förskola till högskola, är ett initiativ som måste prisas. Att delegationens arbete utgår från en analys av den nuvarande situationen är helt rätt. Det är också helt rätt att regeringens direktiv till delegationen innebär att de skall utarbeta handlingsplaner med förslag till åtgärder för att dels förbättra attityder till matematikämnet, dels öka intresset för matematikämnet. Att vi behöver utveckla matematikundervisningen är det ingen som tvivlar på, inte heller ambitionen att stimulera en bred, offentlig debatt som syftar till en allmänt ökad positiv syn på kunskap och bildning inom matematikområdet. Det är däremot tvivelaktigt om detta skall göras genom en delegation vars mandat är att anse som temporär, eftersom delegationens mandat är tidsbegränsad. Jag anser att det är viktigt att matematik lyfts upp som ett permanent utvecklingsområde, och arbetet vid Nationellt viktigt när det gäller matematikämnet. Den matematiska förmågan är ett centralt "språk" för eleven för att kunna analysera, problematisera och tillägna sig ett abstrakt tänkande. Extra satsningar inom detta område bör framför allt gälla elever i segregerade områden som inte klarar målen i matematiken mycket på grund av språket. Det är strategiskt viktigt att regeringens satsning präglas av långsiktighet och att den matematikutveckling som arbetar med förs in i den ordinarie verksamheten. Det är angeläget att hitta former för att permanenta delegationens verksamhet.
mot · GS02Ub404 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskap om mäns våld mot kvinnor bör införas i examensordningens skrivningar för vissa utbildningar. Våld mot kvinnor är ett växande problem i vårt samhälle som måste motverkas på alla tänkbara sätt. En åtgärd är att se till att de yrkesgrupper som kommer i kontakt med kvinnor som har eller kan misstänkas ha blivit utsatta för misshandel har en adekvat utbildning för att kunna möta dem på bästa sätt. Jag anser därför att regeringen ska föra in krav på kunskap om mäns våld mot kvinnor i examensordningens skrivningar för de utbildningar som leder till examen som barnmorska, läkare, lärare, psykolog, psykoterapeut, sjuksköterska, socionom, tandläkare samt för social omsorgsutbildning. Detsamma bör övervägas när det gäller de utbildningar som leder till examen som röntgensjuksköterska, sjukgymnast, specialistsjuksköterska och specialpedagog. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ub411 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hem- och konsumentkunskapens betydelse för barn och ungdomar i såväl grund- som gymnasieskolan. I den allmänna debatten ställs ofta krav påökad tid för idrott och hälsa. Det är inte konstigt då ungdomar , precis som övriga befolkningen, i ökad utsträckning har problem med övervikt och andra välfärdssjukdomar. Stillasittande och dålig kost är viktiga förklaringar. Därför är en livsstil där vardagsmotionen, t ex att gå eller att cykla, får en naturlig plats en viktig del. Men minst lika viktig är kosten. Alltfler barn och ungdomar äter dåligt och saknar grundläggande kunskap om matens betydelse för hälsan. Enligt en undersökning på hoppar var femte elev över skollunchen. Lika många låter bli att äta frukost. Forskningen visar att de som äter dåligt mår sämre och har sämre betyg än de som äter ordentligt. är det svårare att vara konsument, att kunna välja i det stora utbudet. För detta fordras kunskap. För att kunna välja en kost som är god och näringsriktig, är lättlagad och håller hög kvalitet krävs kunskap. Hem- och konsumentkunskap ger den kunskapen. Men är detta skolans minsta ämne. Dagens motsvarar av elevens totala tid under i . Ämnets ringa betydelse i dagens grundskola riskerar att bli mycket kostsamt på . Utvecklingen mot ett alltmer stillasittande liv och en allt större konsumtion av halvfabrikat och snabbmat riskerar att leda till stora folkhälsobesvär om vi inte redan nu vidtar åtgärder. I ett läge då var fjärde tioåring är överviktig och 40 000 svenska barn mellan har fetma är det bråttom med åtgärderna. Och vi måste börja med barnen. Därför behöver hem- och hushållskunskapens roll i stärkas. Det vore också lämpligt om ämnet fick plats bland gymnasieskolans kurser som eget ämne. Men också som en integrerad del av den övriga undervisningen.
mot · GS02Ub412 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en kommission för att granska läromedlen. har kommit att bli ett mångkulturellt samhälle. Mycket av det som svenskarna trodde sig veta om annat folk och andra länder gäller inte längre. Många svenskar har bland annat vuxit upp med rasbiologiska institutet. Svenskarnas värderingar och syn på andra människor är inte vad de var för bara . Med ökande immigration, möjligheter att resa och den framskridna informationsteknologin har vi kommit att omvärdera många av gårdagens sanningar. Denna utveckling har man dock inte tagit hänsyn till fullt ut när det gäller våra läromedel. förekommer det läromedel med fördomar om t ex olika folkslag och homosexuella. Negativt laddade ord tillåts användas trots att många människor blir kränkta av detta. Regeringen bör tillsätta en kommission med uppdrag att granska våra läromedel för att försäkra sig om att kommande upplagor läromedel inte innehåller fördomar, kränkande ord och framför allt förmedlar korrekt information.