mot · GS02N257 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en bred Norrlandsutredning i syfte att föreslå förändringar som stärker denna vidsträckta region. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta ut statliga arbetstillfällen från till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla kommunikationerna i Norrland.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återföra medel från den vattenkraft som produceras till de kommuner och regioner där den produceras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkomster från utboägd skog skall beskattas i den kommun där skogen finns och inte där ägaren är bosatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa bättre förutsättningar för att flytta till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka jord- och skogsbruket i . 1Yrkande 3 hänvisat till TU. 2Yrkande 5 hänvisat till SkU. Rikskanslern förklarade att "i hava vi vårt om vi ser till att nyttja det". såg som en råvaruproducerande region uppe i norr som det gällde att exploatera på ungefär samma sätt som exempelvis och såg och som sina kolonier. Sedan den kraftfulle storsvenske kanslerns tid har också närmast koloniala strukturer skapats i förhållande till centralmakten. Detta vidsträckta område har levererat - och levererar fortfarande - skog, malm och vattenkraft till storsamhällets behov. Under långa perioder har också varit leverantör av ung arbetskraft till landets södra delar. "Världsreporternuttryckte situationen så här i en krönika i : Kolonialismen i är av samma slag som spanjorernas i , fransmännens i . britternas i , ryske tsarens i och portugisernas i . Det rör sig om utsugning och storskalig kontroll av ekonomiska värden. Överallt handlar det om naturtillgångar. Beskrivningen kan tyckas väl drastisk, men att de koloniala strukturerna fortfarande finns råder ingen tvekan om. Det är nu - - hög tid att börja bryta dessa strukturer och stärka kontroll över de egna resurserna. Då kan de glesbebyggda norra delarna av vårt land verkligen bli "Framtidslandet". En bred Norrlandsutredning bör få till uppgift att föreslååtgärder för att bryta de koloniala strukturerna, stärka denna resursrika landsända och föreslååtgärder för att den stora utvecklingspotentialen i de norrländska bygderna bättre ska kunna tas till vara. Vi vill emellertid här och föreslå en rad åtgärder för att ge mer rättvisa utvecklingsförutsättningar. För det första måste de som lever i få ett större inflytande över den egna regionen. Detta kan ske på en rad olika sätt. Skattesystemet bör utformas så att kommuner och landsting får behålla en större del av sin skattebas. bör återföras av de värden vattenkraften skapar till de kommuner och regioner där kraften produceras. Det är helt orimligt att knappast något av de mångmiljardvärden som skapas inte får medverka till att utveckla de bygder som släppt till sina forsar. En allt större del av skogen i ägs av personer som är mantalsskrivna på andra håll i landet. Inkomster från denna utboägda skog bör beskattas i den kommun skogsfastigheten finns och inte där ägaren råkar vara skriven. Med dagens lagstiftning undandras fattiga glesbygdskommuner stora skatteintäkter. För det andra bör en omfattande omlokalisering av statliga arbetstillfällen ske från huvudstadsregionen till och andra delar av landet. Att tre av fyra myndigheter som har bildats eller ombildats har lokaliserats till - trots riksdagsbeslut om att annan lokaliseringsort alltid ska prövas - är ett stort misslyckande för regeringen. Denna centralisering måste därför brytas. En utflyttning av 50 000 statliga årsarbetstillfällen är en lämplig målsättning. På så sätt kan arbetsmarknaderna ute i landet stärkas och breddas och medverka till bättre tillväxtförutsättningar. För det tredje är förbättrade kommunikationer och infrastruktur överhuvudtaget av stor betydelse för att stärka det vidsträckta , som utgör av yta. Vägar som bär året runt, flyg till rimliga priser, snabbare och bättre tågförbindelser och tillgång till bredband har avgörande betydelse för näringslivets, inte minst turismens, utveckling. Staten har också ett stort ansvar för att ge förutsättningar för en fungerande kollektivtrafik även i glesbygd. bör fullföljas, Atlantbanan rustas för snabbtågtrafik, Mittlinjen stärkas och den unika utvecklas så att den kan bli den pulsåder för inlandet den har förutsättningar för att bli. För det fjärde är det viktigt att förbättra näringsklimatet i . Det gäller för samhället att underlätta för befintliga företag att utvecklas och nya att starta. Entreprenörerna måste få bättre möjligheter att förverkliga sina affärsidéer. Fler företag och ett mer differentierat arbetsliv skapar inte bara fler arbetstillfällen utan ger också fler människor möjlighet att finna ett utvecklande och trivsamt arbete. Detta medverkar också till att minska ohälsan och sjukskrivningarna. Skatteregler som är bättre anpassade till småföretagen, förbättrade lånemöjligheter och ett förenklat regelverk är viktiga delar av ett bättre näringsklimat som medverkar till tillväxt och utveckling i . Vidareförädling av de stora naturresurserna måste främjas. Inte minst gäller det att öka förädlingsgraden när det gäller vad skogen, jorden och malmen ger. har också stora möjligheter att bidra till en uthållig tillväxt och skapa nya arbetstillfällen genom att utveckla en miljövänlig energi- och livsmedelsproduktion. Produktion av högkvalitativa livsmedel har goda förutsättningar att öka i denna rena region, men det gäller att skapa de rätta förutsättningarna. Därför är Eldrimner, resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling, i jämtländska Ås av stort värde för att stödja företagare inom den här branschen. Turismen är en annan basnäring med ypperliga utvecklingsmöjligheter. För det femte är det viktigt att underlätta för fler att flytta till . Här finns gott om utrymme, god miljö och utmärkta förutsättningar för hög livskvalitet. Förutom att ge bättre förutsättningar för att skapa fler arbetstillfällen är det viktigt att göra det lättare för människor att bosätta sig där de själva önskar. Det handlar inte minst om att göra det möjligt både för privatpersoner och företag att bygga även i glesbygd. Kommunerna bör överta ansvaret för beslut om strandskydd. Universitet och högskolor i måste ges likvärdiga möjligheter att utveckla utbildning och forskning med läroanstalterna i . En väl fungerande distansundervisning via Nätuniversitetet är särskilt värdefull i en glesbebyggd region med långa avstånd som .