ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N381 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för kreditgarantiföreningarna att få tillgång till strukturfondsmedel. Sedan inträde i EU 1995 har medel för regional utveckling gått via de så kallade strukturfonderna. har dock inte fullt ut nyttjat de möjligheter som dessa fonder ger. Orsakerna till dessa brister förefaller finnas i det svenska regelverket och i ovanan inom den svenska byråkratin att hantera EU-systemet. I samband med unionens utvidgning står strukturfonderna inför omfattande förändringar. Det faktum att de regionala klyftorna vidgas trots miljarder i bidrag via strukturfonderna stämmer till eftertanke. En slutsats är att strukturfondsmedel i fortsättningen i större utsträckning bör användas till lån, riskkapital och kreditgarantier i stället för till bidrag. Det gäller att i högre utsträckning skapa hävstänger för privat kapital och att fokusera på de mindre företagen. Det är positivt att regeringen i budgetpropositionen mer än tidigare vill stimulera framväxten av kreditgarantiföreningar i . gäller det att ta till vara de erfarenheter som gjorts under de samverkande kreditgarantiföreningarnas uppbyggnad . De byråkratiska hinder som har försenat utvecklingen måste undanröjas. Kreditgarantiföreningarna kan i så fall komma att spela en mycket viktig roll i arbetet för att skapa tillväxt i alla delar av landet. I de flesta europeiska länder finns fungerande kreditgarantiföreningar. bör följa de positiva exemplen och offensivt stödja uppbyggandet av kreditgarantiföreningar i alla delar av landet. Inte minst gäller det att, som andra medlemsländer, ta till vara möjligheterna att använda för att stärka kapitalbasen i kreditgarantiföreningarna.
mot · GS02N382 · 2004-10-01 00:00:00 — Leveranssäkrade elnät på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för säkrare elleveranser på landsbygden. Strömavbrott som framförallt drabbar landet vid större oväder slår givetvis hårt mot alla. som enskilda hushåll drabbas. En grupp som dock råkar riktigt illa ut är landsbygdens invånare och en viktig företagargrupp, lantbrukarna. De är beroende av el för mycket av sin verksamhet och framförallt mjölkproduktionen hotas när strömmen går. Med IT har möjligheten att förlägga företagande till glesbygd ökat, men om strömavbrotten blir för ofta förekommande kommer intresset för sådana utlokaliseringar att minska. Det är därför angeläget att investeringar i säkrare landsbygds- och glesbygdsnät genomförs. Det är givetvis upp till företagen, men också upp till ansvariga myndigheter, att följa upp hur detta fungerar. Just nu pågår en regional utjämning av nättarifferna, vilket är ämnat att vara till gagn för landsbygd/glesbygd. Frågan är om det inte ocksåär nödvändigt att ge ett särskilt incitament så att nätföretagen prioriterar leveranssäkerhet i landsbygds- och glesbygdsnäten. Den nätnyttomodell som diskuteras mellan och nätföretagen verkar inte vara till fyllest för att få till de robusta elnät som landsbygden/glesbygden kräver. Investeringar som sker i landsbygds- och glesbygdsnät - när man isolerar eller gräver ner tidigare luftburna störningskänsliga nät - kan uppgå till per kund, jämfört med några tusen per kund i tätort. Regeringen bör därför införa ett ekonomiskt incitament i regleringen för ökade investeringar på landsbygden/glesbygden, så att elnäten verkligen förbättras.
mot · GS02N383 · 2004-10-03 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning: Anslag (mkr) 38:3 ITPS: Förvaltningskostnader 38:20 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Nytt anslag: Inventering av statlig mark med saneringsbehov Summa totalt UO 24 För myndigheterna , , och upprättar vi effektiviserings- och besparingsmål om för . Från anslag 38:2 Näringslivsutveckling flyttar vi till UO 19 Regional utveckling där vi inrättar ett nytt anslag: Regionalt och lokalt utvecklingsarbete. Detta arbete ska stimulera tillväxt och innebär också att regioner och kommuner får mer makt över de ekonomiska resurserna, vilket ger bättre beslutsunderlag och större effektivitet. Vi sparar 20 miljoner under anslag 38:4 Turistfrämjande med hänvisning till att vi genomför en turismsatsning på sammanlagt 100 miljoner under UO 19. Vi ger ökade medel till (38:16) för att de på ett bättre sätt ska kunna kartlägga konkurrenssituationen i och t.ex. kunna öka antalet gryningsräder. Anslag 38:20 Kostnader för genomlysning och av vissa statligt ägda företag m.m. är ett omotiverat anslag då dessa kostnader ska bäras av företagen själva, så som privata företag gör. Ett nytt anslag ger 20 miljoner till inventering och utredning av förorenade områden (riskklass 1 och 2) där staten har verksamhetsansvaret. SGU blir ansvarig myndighet.
mot · GS02N384 · 2004-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder Nytt anslag: Regionalt och lokalt utvecklingsarbete Tillväxt utvecklas i första hand regionalt som tillväxtförutsättningar ser olika ut på olika platser och måste få utformas därefter. anser därför att en betydligt ökad självständighet för regioner ger en ökad tillväxt för . Den regionala utvecklingen är alltså avhängig en omfördelning av makt, makten över resurser och beslut. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter, och kan uppnå större effektivitet, när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. Regionalpolitiken har traditionellt kännetecknats av omfattande program för omflyttningar av pengar, centralstyrda direktiv och massiva myndighetsstrukturer för att behandla processen. vill bryta ner ineffektiva myndighetsstrukturer, eliminera skadlig centralstyrning och förenkla de regionala finansieringsprogrammen. Direktvalda regionala organ bör ansvara för de medel som anslås under 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Den satsning gör under anslag 33:1 à vill vi fördela enligt nedan: Program för utveckling av alternativa drivmedel ur spannmål och skogsråvara Program för utveckling av landsbygdsturism Program för utveckling av småskalig livsmedelsproduktion Program för utveckling av fiskerinäringen Resurscenter/affärsrådgivning specialinriktad för kvinnor Utvecklingsinsatser för invandrares företagande Majoriteten av den regionala utvecklingen skapas dock inom de tusentals frivilliga utvecklingsgrupper som finns i vårt land. För att frigöra medel för dessa utvecklingsgrupper vill tillföra ytterligare resurser till utvecklingsarbetet, fördelat i två delar - en regional del och en del lokala utvecklingspengar. I ett första steg tillförs till det lokala utvecklingsarbetet (se nytt anslag i tabellen ovan). I årets budgetproposition föreslås att anslag 33:2 Landsbygdslån minskas med . Detta anser vara mycket olyckligt. Landsbygdslånet används framförallt i samband med stöd till kommersiell service, d.v.s. till de för närhet till service så viktiga butikerna på landsbygden. Därför tillför anslag 33:2 Landsbygdslån ytterligare .
mot · GS02N386 · 2004-10-01 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att vissa glesbygdskommuner i görs till försöks- och modellkommuner för en ny regionalpolitik. Regeringen upprepar gång på gång att hela landet ska leva. Men när det blir fråga om att ge särskilt drabbade kommuner reella förutsättningar att utvecklas och fortleva lyser förslagen med sin frånvaro. har landets högsta arbetslöshet. Enligt i läns senaste siffror ligger obalanstalet . Särskilt svår är arbetslösheten i kommun. 7 av 14 kommuner uppvisar arbetslöshetssiffror på . Om Norrbottenskommunerna ska ha en möjlighet att överleva krävs en ny offensiv regionalpolitik. Enligt min mening bör begära att regeringen gör någon/några av Norrbottenskommunerna till försöks- och modellkommuner med en radikal ny regionalpolitik som ger dessa kommuner goda villkor att växa och utvecklas. och kommuner har utarbetat ett sexpunktsprogram med punktinsatser som ger kommunerna förutsättningar och möjligheter att överleva. Kommunernas förslag handlar om arbetsgivaravgifter, sänkta energiskatter, statliga garantier för finansiering av eftergymnasiala utbildningar, infrastruktursatsningar för att främja turismen, lokalt anpassade arbetsmarknads-lösningar och friare arbetskraftsinvandring. Regeringen bör pröva möjligheten att införa en ny regionalpolitik i någon eller några av ovannämnda kommuner.
mot · GS02N388 · 2004-10-04 00:00:00 — Möjligheterna för sociala innovationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sociala innovationer. Den svenska innovationspolitiken syftar till att skapa en hållbar tillväxt. Konkret handlar det om att finansiera FoU-investeringar inom tillväxtområden i starkt forskningsorienterade företag med högt teknikinnehåll och högt förädlingsvärde. Investeringarna stärker det reala kapital som ska ge hög ekonomisk avkastning. I denna politik hamnar utvecklingen av det sociala kapitalet i skymundan. Det sociala kapitalet handlar om en förmåga att samverka baserat på förtroende och samsyn mellan människor, organisationer, företag och det offentliga. Genom ökad tillit och sammanhållning stärks det sociala kapitalet. Att detta också leder till konkurrenskraft och tillväxt visar inte minst den amerikanska statsvetaren studier av . Det stora sociala kapitalet i nordöstra har gjort denna del av landet konkurrenskraftig samt bidragit till hög välfärd. Ett samhälle med högt socialt kapital baserar sig på individernas delaktighet och därigenom deras möjligheter att utveckla sina egna inneboende krafter (empowerment). Den svenska folkrörelsekulturen har varit en viktig kraft för att åstadkomma ett socialt kitt och en gemenskap dels mellan individer, dels mellan individerna och samhället i stort. Genom sitt företagande spelar den sociala ekonomin en viktig roll för att bygga upp socialt kapital. Företagen inom denna sektor utgår från människornas behov. Det finns många exempel på hur företagen inom den sociala ekonomin genom att utgå från otillfredsställda behov eller brister i marknadens sätt att fungera skapar nya innovativa lösningar utan högt teknikinnehåll eller att företagen är starkt forskningsorienterade. Det sociala kapitalet ökar genom insatser för att stödja goda sociala miljöer för individen. Det är nödvändigt med en nydanande innovationspolitik som kan finansiera sådana insatser och som syftar till att lösa samhällsproblem på ett nytt sätt. Sociala innovationer stärker det sociala kapitalet och därmed landets konkurrenskraft och tillväxt. Man kan tänka sig en utveckling av modeller, organisationer och anläggningar på många områden. Det kan handla om ekologiskt och socialt nydanande projekt. Det kan handla om att utveckla nya tjänsteområden med ett socialt innehåll. Det kan också handla om modeller, organisationer och företagande som integrerar människor som står långt ifrån arbetsmarknaden eller är långtidssjukskrivna. Det kan vara modeller för företagande och anläggningar som stärker integrationen i socialt utsatta områden. Även investeringar som leder till att "företagens sociala ansvar" ökar skulle kunna stödjas. En angelägen fråga är hur man ska finansiera investeringar och kunskapsuppbyggnad för att stärka det sociala kapitalet. Finansieringsmöjligheterna måste vara mycket flexibla när det gäller målgrupp och projekt. Det handlar om delaktighet för individen, samverkan mellan olika samhällsintressen och innovativa lösningar som är överförbara i större skala.
mot · GS02N389 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Svenska kraftnäts investeringsram avseende likströmskabel till . ansvarar för att det finns tillräckligt med överföringskapacitet i det svenska elsystemet. skall också, tillsammans med stamnätsansvariga i övriga nordiska länder och länder i norra , ansvara för att det finns en överföringskapacitet på el, som möjliggör konkurrens på en fri elmarknad. Detta innebär att det måste byggas kraftledningar mellan norra och , dras kabel mellan och , och , och och . Det kommer också att fordras nya elkablar mellan och de baltiska staterna. I budgetpropositionen vill ha tillåtelse att dra en ny elkabel mellan och . anser att en sådan ny kabel skulle kunna vara motiverad enligt resonemang ovan. Det har emellertid framkommit att motiven för denna kabel skulle vara att möjliggöra export till från det planerade nya kärnkraftverket i . En diskussion pågår om huruvida den nya kabeln är, eller har varit, en förutsättning för byggnation av femte reaktor. Har finska elintressen blivit lovade en ny elkabel av svenska elintressen? Frågorna är många och vi har inte fått något nöjaktigt svar från ansvariga i regeringen eller . vill självklart inte stödja utbyggnaden av kärnkraft och ej heller bygga nya elkablar som motiveras av utökad import av kärnkraftsel från . Vi föreslår därför att Svenska kraftnäts investeringsram vad gäller elkabel mellan och avslås tills frågan blivit ordentligt utredd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02N392 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om opinionsbildning för att höja entreprenörers status. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans roll för entreprenörskap.1 1Yrkande 2 hänvisat till UbU. Sambandet mellan tillväxt och social trygghet är ett välkänt folkparti-axiom. Tillväxt skapas genom att företag tillkommer och växer så att fler jobb skapas. Fler människor i arbete ger mer pengar att fördela till det gemensamma. För att få tillväxt behövs ett bra företagsklimat med bra förutsättningar och enkla, tydliga, rättvisa och stabila regler för företagen. I har av företagen färre än 250 anställda och färre än 10 anställda. av företagarna uppger, enligt undersökningar av , att det är svårt att vara företagare. Det är med andra ord viktigare att skapa en god företagarpolitik än en god företagspolitik. anser att företagarpolitiken i måste läggas om i en riktning så att det blir avsevärt lättare att starta och driva företag eftersom företagande är grunden för de välståndsbildande krafterna. Men det svenska nyföretagandet minskar kontinuerligt. är inte ensamt om denna minskning, men tillhör de länder som minskat mest. Frånsett vissa geografiskt sammanhängande områden saknar vi en entreprenöranda i . Vid undersökningar i skolor visar det sig att det naturliga för barn och ungdomar är att se sig som anställda, inte företagare eller entreprenörer. Vi vet väldigt lite om vilka orsaker som ligger bakom den bristande entreprenörsandan i och därmed inte heller vilka åtgärder som har god effekt för en ökning av densamma. En av förklaringarna till det låga entreprenörskapet är säkerligen den svenska historiska "bruksandan" med storföretag som bas för försörjningen. Forskare har kunnat peka på det starka sambandet mellan värdering av entreprenörskap och mängden entreprenörer och sannolikt spelar den bristande sociala acceptansen, den låga statusen och de få förebilderna för entreprenörer en större roll än våra historiska bruksrötter. En opinionsbildning för att höja entreprenörers status bör drivas kontinuerligt av regeringen och näringsministern såväl som av näringslivet. På högskolenivå drivs ett flertal entreprenörsutbildningar. Dessa har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagarklimat och borde spridas till fler högskoleorter. Men arbetet med att skapa ett naturligt intresse för entreprenörskap måste börja tidigare och ta sig mer uttryck i motivation och möjligheter snarare än utveckling av direkta kunskaper i företagandet. Därför bör entreprenörskap kunna erbjudas som ämne redan i grundskola och gymnasium, skolan bör genomsyras av en positiv syn på entreprenörskap och företagande och lärare bör ges insyn i vikten av entreprenörskap.
mot · GS02N413 · 2004-10-05 00:00:00 — Den entreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridas till fler högskoleorter. För att stimulera kommersialiseringen bör staten därför gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar. Vi vill se ett belöningssystem genom "vinstdelningspaket" i vilka forskaren erbjuds royaltyn, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. På samma sätt som anslagen till grundutbildningen bör styras av hur många studenter som lärosätena lockar till sig, borde också de universitet som knoppar av flest framgångsrika företag kunna få högre anslag till sin forskningsverksamhet. Vi förstärker anslagen till och till forskning i konkurrensfrågor. Vi höjer också anslaget för åtgärder på konsumentområdet. Det höjda anslaget på detta område ska dock fasas över till de olika organsiationerna på konsumentområdet. Mer om detta står att läsa i vår konsumentmotion. Vi minskar anslagen till , och . 38:1 Verket för näringslivsutveckling Förvaltningskostnader 38:19 Omstrukturering och genomlysning av statliga företag 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 40:5 Åtgärder på konsumentområdet
mot · GS02N416 · 2004-10-04 00:00:00 — Minskad regelbörda för företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning mellan myndigheter när det gäller tillståndsgivning och tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av mätmetod för administrativ börda. Komplicerade regler och krav på uppgiftslämnande innebär en större belastning på små företag än på stora. Även om större rättvisa kan nås med detaljerade regelverk är de inte anpassade till små företags resurser att administrativt arbeta med kravnivåer, tillståndsgivning, tillsyn, uppgiftslämnande, myndighetssamordning och avgifter. Administrationen ökar kostnaderna och tar tid från själva företagandet. Särskilt omfattande blir detta då företagaren bedriver verksamhet inom många olika regelområden. Med en regelinflation om några procent är det angeläget att effektivisera och rationalisera på ett sådant sätt att regelverken skapar bättre konkurrensmöjligheter och minskar kostnader. För att underlätta för landets företagare bör en ökad samordning ske mellan myndigheter så att uppgiftslämnandet för den enskilde företagaren kan minska. förekommer samordning mellan myndigheter närmast i undantagsfall. Staten måste själv ta på sig ansvaret för att samordna den statliga och kommunala tillsyns- och tillståndsordningen mellan olika lagstiftningar. Det bör ges regeringen till känna. För att kunna tydliggöra hur mycket regelverk som omgärdar dagens företagande finns ett behov av en allmänt accepterad mätmetod som beskriver den administrativa bördan. En sådan mätmetod bör utarbetas. Det skulle innebära att kan sätta upp mätbara mål i arbetet för att minska den administrativa bördan för företagare. bör mål sättas upp och följas upp. Vad som ovan sagts om utveckling av mätmetod för administrativ börda bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N417 · 2004-10-05 00:00:00 — Återinförande av etableringsstödet i stödområde B beslutar att etableringsstödet i stödområde B som finns i budget 2004 återinförs i budget 2005 i stället för de medel som har beteckningen 4.5.1.2 Näringspolitik. Etableringsstödet på , som gäller för investeringar och nyanställningar i stödområde A och B, har stor betydelse för berörda kommuner, som alla ligger på den svenska landsbygden, när det gäller etablering av nya industrier och därmed nya arbetstillfällen för en ökad tillväxt. När infrastrukturen och samhällsservicen för övrigt, framförallt vägstandarden, inte är av samma kvalitet som på större orter så har möjligheten till ett etableringsstöd haft en positiv inverkan vid ett flertal etableringar i orter med beteckningen stödområde A och B. finns dock stödet i område A kvar. Det gällande stödet för område B har tagits bort ur budget 2005. Detta är förödande och bör därför återinföras genom att de medel som tillförts budgetkonto 4.5.1.2 återförs till det budgetnummer som reglerar bidraget till kommuner i stödområde B. Förslaget 4.5.1.2 bör därför avslås och omdisponeras.
mot · GS02N420 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återstart av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den förtida stängningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbudet mot forskning och planering av ny kärnkraft i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya och utökade koldioxidutsläpp från kolkraftsanläggningar i och . "Vad ska väck? - Vad skall in? Sol och vind!" Så hette det i demonstrationstågen inför kärnkraftsomröstningen . har mycket hänt. Framförallt har växthuseffekten blivit allmänt känd. Isens utbredning i har minskat successivt . De flesta glaciärer på vår planet minskar i volym. Stora skyfall och översvämningar blir vanligare. Öknarna breder ut sig. FN:s klimatexperter varnar för att klimatförändringarna accelererar. Även om förekomsten av växthusgaser är en förutsättning för allt mänskligt liv på jorden, är de flesta forskare överens om att dagens utsläpp av koldioxid leder till en icke önskvärd växthuseffekt, där den globala temperaturen höjs. Regeringen har redan påbörjat avvecklingen och stängt en av reaktorerna i . Denna energi ersätts i stort sett med olja och gas. som staten för samtal med kärnkraftsproducenterna om att avveckla fler kärnkraftsreaktorer, så håller statliga på att projektera ett kraftigt ökat utnyttjande av oljekraftverket i , och planerar för ett stort gaskraftverk i . Att dämpa växthuseffekten är mänsklighetens största utmaning. Medan resten av världen försöker minska sina koldioxidutsläpp planerar att öka sådana utsläpp för att kunna avveckla den svenska kärnkraften. Det är en ansvarslös miljöpolitik. Fossileldningen ställer till stora miljöskador och skördar ett stort antal människoliv genom olyckor och skadliga utsläpp. Långt fler drabbas av kroniska luftvägssjukdomar och cancer. Det nya oljekraftverket i och det nya gaskraftverket i kommer att öka koldioxidutsläppen med nästan /år, vilket motsvarar 7-8 procents ökning. I stället bör staten medge att en femte kärnkraftsreaktor uppförs i . Beslutet om avvecklingen i bör rivas upp och den redan stängda reaktorn åter tas i bruk. har i praktiken ett förbud mot forskning och planering kring ny kärnkraft. Detta förhindrar att ny, viktig kunskap genereras inom landet, men också våra möjligheter att utvärdera internationell forskning. Kärnkraften har en oerhörd utvecklingspotential genom nyutvecklade reaktortyper eller fissionsmetoder som gör att kärnbränsleresurserna kan räcka . Om fusionstekniken blir ekonomiskt gångbar och miljömässigt säker kan kärnteknikens uthållighet sträcka sig långt bortom vår tidshorisont. Enligt kommer elförbrukningen att öka med ca 300 MWh . Utbyggnaden av produktionskapaciteten går långsammare än ökningen i förbrukningen. Detta gör att blir successivt mer beroende av import av el . leder utvecklingen i både och till minskade möjligheter att exportera el till .