mot · GS02N371 · 2004-10-01 00:00:00 — Anpassning till faktisk växelkurs euro-SEK i svenska strukturfondsprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska strukturfondsprogram tillförs de medel som erhålls genom att växelkursen euro/SEK anpassas till faktiska förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening att en första anpassning och tillförsel av medel föreslås ske för utbetalningar t.o.m. samt att därefter en löpande anpassning sker till gällande växelkurs och att medel tillförs programmen kvartalsvis. Medel till strukturfondsprogram redovisas dels på inkomsttitel i statsbudgeten vad avser de stöd som lämnas av EU, dels som anslag till de olika programmen. Ursprungligt stöd lämnas i euro, anslaget till de olika programmen redovisas i kronor. Regeringen redovisar i budgetpropositionen, bilaga 19, Regional utveckling, sidan 48, att det råder en betydande differens mellan den kurs om och per euro, fastställd i förordning (1999:710), som tillämpas för och den verkliga kursen. Likaså finns en differens mellan den fastställda kursen om 8,50 och den av regeringen prognostiserade kursen. Regeringen avser att anpassa kursen i förordningen , och därefter föreslå att anslaget ändras i budgetpropositionen . I vilken omfattning denna anpassning skall ske nämns dock inte. Skall en annan, av regeringen fastställd kurs tillämpas, eller skall den faktiska kursen råda? Rimligtvis bör den faktiska kursen tillämpas, för att därmed programmen skall tillföras maximala ekonomiska resurser från de av EU tilldelade stöden. Beslutstakten är i de flesta svenska strukturfondsprogrammen hög under innevarande period, . I propositionens bilaga 19 redovisas på sidan 43 att av tilldelade medel för mål 1- och mål 2-regionerna hade disponerats vid utgången av . Efter denna tidpunkt har ytterligare beslut om stöd tagits. För mål 1 Södra skogslänsregionen och beräknas att av ramen ha disponerats , inklusive av kommissionen tilldelad resultatreserv. Det innebär att det kommer att finnas ytterst begränsade stödmöjligheter under 2005-2006. Utbetalningstakten är också hög, vilket har sin direkta motsvarighet i genomförandetakten hos de enskilda projekten. Kommissionen har redovisat att exempelvis de svenska mål 1-programmens utbetalningstakt är bland de allra främsta vid en jämförelse mellan EU:s samtliga regioner med strukturfondsstöd. Det kan nämnas att det krav på utbetalningar per som EU har ställt redan vid utgången av hade överträffats . Aktuell situation mot bakgrund av den tillämpade växelkursen Följden av den tillämpade växelkursen om 8,50, jämfört med faktisk kurs, kan åskådliggöras med följande exempel: En region tilldelas från EU. Stödet resulterar i ett anslag i statsbudgeten till enligt förordningen (1999:710) fastställd kurs om 8,50, det vill säga . för regionen beviljar stöd till projekt med samma belopp. Kostnader i projekten om totalt redovisas till förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet som, efter kontroll av kostnadernas riktighet, ersätter projekten för kostnaderna. Härefter redovisar utbetalande myndighet kostnaderna och utbetalningar till EU, och motsvarande medel rekvireras. EU betalar i euro till faktisk kurs. Med antagen kurs om 9,15 kommer EU att utbetala 8 500 000 dividerat med 9,15, det vill säga , som tillförs inkomsttitel i statsbudgeten. Skillnaden mellan ursprungligt beviljat stöd om , och utbetalat belopp, , kvarstannar i EU. Omvänt kan detta också beskrivas som att regionen i fråga har gått miste om , som kunnat användas till projektstöd. Med den exemplifierade kursen motsvarar det . En genomgång av utbetalningar till och med för svenska strukturfondsprogram, registrerade i det så kallade Stins-systemet1, visar att betydande belopp har kvarstannat i EU. Beräkningen utgår från den faktiska kurs som gällt vid varje utbetalning, jämfört med kursen 8,50. Skillnad mellan de belopp i euro och kronor som avräknats från anslaget i statsbudgeten och de belopp som belastat ramen för respektive regions tilldelning från EU Mål 1 843 254108 930 810 Mål 1 Södra skogslänsreg.12 363 966105 093 716 Mål 2 Norra5 855 22449 769 408 Mål 2 Södra3 131 25026 615 622 Mål 2 Västra5 978 80850 819 869 Mål 2 Öarna1 653 41414 054 021 Summa40 825 917355 283 445 Sammanställningen visar att om den faktiska kursen hade tillämpats, skulle för ytterligare ha funnits att tillgå på anslaget i statsbudgeten, det vill säga regionen skulle ha haft mer att förfoga över. Som vidare framgår har den tillämpade kursen resulterat i att nästan per finns passiva i EU för de redovisade regionerna, motsvarande . Det är således betydande belopp som stannar kvar eller passivställs i EU, som behovet av dessa framgår uppenbart med hänsyn till beslutstakten i respektive region. Regeringens uttalande är därför högst välkommet. Emellertid bör anpassning till den faktiska kurs som har gällt ske omgående. Motivet för en snar anpassning redovisas i det följande. Beslut, genomförande och utbetalningar Processen från beredning av ansökan och beslut om stöd till enskilda projekt över genomförande, redovisning av kostnader, rekvisitioner till utbetalande myndighet och utbetalningar till projektägare omfattar ofta , ofta . Före det att respektive strukturfondsdelegation har beslutat om stöd har den sökande därtill förberett sitt projekt, inte sällan . Totalt kommer därför många projekt att löpa om . Det finns naturligtvis en hel del projekt som genomförs , exempelvis anläggnings- och investeringsprojekt. Om de medel som kommer att tillföras programmen tack vare anpassning till faktisk växelkurs erhålls först , kommer tiden för beslut, genomförande, redovisning, etc. att bli mycket kort. Endast projekt som kan genomföras på torde komma i fråga, vilket är en tveksam prioriteringsgrund. Vidare förekommer inte sällan att projekt inte använder samtliga de medel som de tilldelats. Orsakerna till detta kan vara flera, men exempelvis kan oförutsedda händelser inträffa som gör att ett projekt måste avbrytas. Vidare kan projekt genomföras till lägre kostnader än vad som ursprungligen beräknats. I sådana och liknande fall kommer medel att återföras till programmet. Dessa medel kan därefter användas för nya projekt genom beslut av respektive strukturfondsdelegation. Eftersom programmen avser kan inte beslut om stöd fattas efter . För de projekt som erhåller beslut om stöd kommer med stor sannolikhet inte klarhet att ha vunnits om eventuella återföringar av medel före utgången av detta år. Det innebär i sin tur att programmen inte kommer att kunna nyttiggöra sig av samtliga medel som tilldelats. Det är därför i högsta grad önskvärt att de medel som tillförs programmen genom tillämpning av faktisk växelkurs kan disponeras . Ett annat förhållande i programgenomförandet avser dess kontinuitet. Som redovisats ovan har i bland annat mål 1-programmen så gott som samtliga medel disponerats. I vissa insatsområden och åtgärder har samtliga medel disponerats. Undantag är i huvudsak de åtgärder som finansieras med jordbruksfonden (jordbrukets investeringar, startstöd och livsmedelsförädlande industris investeringar) samt i viss mån sociala fonden (kompetensutveckling). Det innebär att det finns starkt begränsade resurser att disponera , om inte medel tillförs programmen förrän . Konsekvensen av detta förhållande är att programgenomförandet, vad avser bland annat beslutsfattande, påtvingas en paus , för att återuppta verksamheten med till förfogande. I sin tur medför det risk för att inte de bästa projekten kommer att prioriteras. Även för presumtiva projektägare kommer en longör att vara till nackdel, förutom vad avser det som ovan nämnts om mycket kort genomförandetid. Projekt som av olika skäl skulle kunna inledas tvingas vänta till 2006. Det kan vara generellt lovande projekt eller sådana som erfordrar ytterligare tid för att kunna slutföras. Ansvariga myndigheter kan i dylika fall endast upplysa om att medel kan finnas tillgängliga , men att det inte finns några medel att besluta om. För programgenomförande och strukturfondsverksamhet är en paus knappast ägnad att väcka förtroende. Strukturfondsmedlen tillförs statsbudgeten på inkomsttitel och tilldelas respektive region genom anslag. Det innebär att utgifterna har motsvarande inkomster. Tillämpning av faktisk växelkurs påverkar därför inte statsbudgetens saldo. Genom att strukturfondsanslagen belastar budgeten kommer däremot utgifterna att kunna påverka den totala statsbudgetens utgiftssida, samt därmed minska utrymmet under budgettaket. Regeringens information om att strukturfondsprogrammen kommer att tillföras ytterligare medel genom att växelkursen euro/SEK anpassas till faktisk kurs är välkommen. Emellertid finns starka skäl för att denna anpassning genomförs , för att programmen skall kunna tillföras medlen . Dessa skäl är bland annat följande: Tillförsel av medel först kommer att medge ytterst för beslutsfattande och framför allt genomförande av projekt som erhåller stöd. Eventuella återföringar av projektstöd kommer inte att kunna användas för ny stödgivning, varför medel som tilldelats regionerna inte kommer att kunna nyttiggöras. Endast projekt med mycket kort genomförandetid kan erhålla finansiering, vilket innebär risk för att projekt med hög kvalitet men längre genomförandetid kommer att ha svårare att erhålla stöd. Programgenomförandet kommer att tvingas göra en paus, eftersom så gott som samtliga medel redan har disponerats. Presumtiva projektägare med intressanta projekt kommer på likartat sätt att tvingas vänta i avvaktan på eventuellt beslut om stöd. I Stins-systemet registreras utbetalningar som avser regionala fonden, samt för mål 1 även delar av socialfondens och jordbruksfondens utbetalningar. Utbetalningar som avser socialfondens stöd till Svenska rådet för europeiska socialfonden, , redovisas hos AMS, fiskefondens stöd hos och större delen av strukturfondsstöd från jordbrukfonden hos . Det innebär att skillnader i utbetalningar på grund av för låg växelkurs är större än vad som redovisas i sammanställningen.