ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K261 · 2004-09-23 00:00:00 — Integritetsskydd för hyresgäster i allmännyttan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka integritetsskyddet för hyresgäster i allmännyttan. Oavsett om människor bor i allmännyttan eller hos privata fastighetsägare bör de ha ett lika starkt skydd för sin integritet. har allmännyttans hyresgäster ett svagare skydd, eftersom uppgifter om hyresgäster i handlingar hos de allmännyttiga företagen, till skillnad från liknande uppgifter hos de privata fastighetsägarna, normalt är offentliga. Uppgifterna kan visserligen skyddas av en bestämmelse i sekretesslagen, men rättsfall har visat att sekretessen inte är tillräckligt stark för att fullvärdigt kunna värna hyresgästernas personliga förhållanden. Det kommunala bostadsföretaget i har varit tvungen att lämna ut sina hyresgästers namn, adress och personnummer till en journalist genom en dom i kammarrätten. I har en lista på boende som har lämnat en skrivelse om en störande hyresgäst fått sina namn utlämnade efter en dom i kammarrätten . Det senare omöjliggör ett förtroendefullt samarbete mellan hyresgäster och hyresvärd om den som upplevs som störande eller hotfull. Offentlighetsprincipen handlar om att all offentlig maktutövning ska vara öppen för granskning av allmänheten. Denna princip måste värnas, men det får inte bli på enskilda individers bekostnad. Hyresgästerna har det svagaste skyddet i sekretesslagen. Skyddet borde höjas till att uppgifter i handlingar endast ska lämnas ut om det kan antas att den enskilde inte lider men om uppgiften röjs.
mot · GS02K262 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skärpta regler för att skydda den enskildes anonymitet vid telefonkontakt med myndigheter. Det är vanligt att privatpersoner och företag har så kallad nummerpresentation, vilket innebär att man ser telefonnumret hos den person som ringer upp. Den enskilde har möjlighet att begära att samtalet ska vara anonymt. Av säkerhetsskäl presenteras dock alltid numret när man ringer larmnumret 112 även om man har begärt att få vara anonym. Jag anser att möjligheten att ringa en myndighet anonymt måste stärkas. Att garanteras anonymitet vid kontakt med myndigheter både när man ställer frågor eller vill lämna uppgifter är en grundläggande rättighet. Vi har som medborgare rätt att kräva det. Som det nu är ligger ansvaret för att vara anonym vid telefonkontakt med myndigheter på den enskilde. Det är en orimlig ansvarsfördelning. Det är därför angeläget att lagen ändras så att myndigheternas ansvar slås fast. Jag har i en motion /2000 föreslagit en lagändring med den här innebörden. Motionen fick en välvillig behandling men tyvärr stannade det vid det. behandling av motionen har inte resulterat i några konkreta åtgärder av regeringen. bör därför uttala behovet av en lagändring för att stärka den enskildes anonymitetsskydd vid telefonkontakt med myndigheter.
mot · GS02K263 · 2004-09-23 00:00:00 — Lagars giltighet i tiden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagars giltighet i tiden. gjordes på en genomgång av äldre lagbestämmelser. Ett antal av dessa kunde direkt konstateras vara obsoleta, det vill säga föråldrade, och de utrensades ur lagboken. Redan då kunde man se att även en del gällande lagar borde ses över då utvecklingen rusat förbi de förhållanden som behandlades i lagtexterna. Det pågår ständigt arbete med nya lagförslag men kan konstateras att många hinner föråldras och bli svårtillämpbara medan de ännu äger giltighet. Ett sätt att skynda på omskrivning, anpassning och översyn av lagrum, liksom upphävande av i realiteten föråldrade bestämmelser är att lagarna redan vid sitt antagande får en i tiden begränsad giltighet. Ett slags "bäst före-datum". Detta förekommer i andra länder. Slutdatum för en lag brukar benämnas "giljotin". Ett system med begränsad giltighetstid för lagar skulle bringa dessa i bättre samstämmighet med verkligheten och därmed också leda till att lagar och bestämmelser får bättre gehör hos allmänheten.
mot · GS02K264 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta en översyn av lagstiftningen ur ett perspektiv där man ifrågasätter heteronormativiteten. Tiden är nu mogen för att göra en generell översyn av lagstiftningen ur ett perspektiv som ifrågasätter heteronormativiteten. Heteronormativitet kan definieras som en kulturell tolkningsram där könet ses som en naturlig egenskap hos individen. Med det biologiska könet följer ett visst beteende som är kvinnligt eller manligt av naturen. Den heteronormativa tolkningsramen bygger på en klar åtskillnad mellan de biologiska könen man och kvinna. Följaktligen blir homosexualitet och könsöverskridande obegripligt i denna tolkningsram. Queerteori handlar om att analysera och bryta ned den rådande heteronormativiteten. Utgångspunkten i queerteori är att kön och sexualitet inte är givna av naturen utan i stället sociala konstruktioner. I stället för ett samhälle där heteronormativiteten är förhärskande vill vi se ett samhälle där människor har rätt och möjlighet att vara och utvecklas till vad de egentligen är. Framtida lagändringar måste bygga på denna princip. menar att man genom en lagöversyn kan analysera hur heteronormativiteten har inverkat på redan existerande privilegier samt bereda väg för en förändring av lagstiftningen. Vidare anser vi att de socialt konstruerade könsrollerna hämmar kvinnors och mäns möjligheter att fritt forma sina liv. För att förändra detta anser vi att det krävs en ständigt pågående och fri diskussion om heteronormativitetens styrande inverkan på alla områden i våra liv. Det är angeläget att det sker ett medvetandegörande av konstruktionen av heteronormativiteten i skolan, i familjen och i samhället. Vi anser att sexfixeringen i medier och reklam måste stoppas. De schabloniserade skönhetsideal av kvinnor och män som förmedlas via medier och modeindustrin behöver ifrågasättas och diskuteras. Detta kan göras dels genom konsumentmakt och upplysning, dels genom att ge granskningen av reklam och medier hårda och klara direktiv. Kvinnans och mannens objektifiering i media skapar och upprätthåller de förlegade könsrollerna och synen på vad som är manligt respektive kvinnligt. Därför måste denna objektifiering brytas. Skolan är också ett forum där man bör arbeta aktivt för att bryta heteronormativitetens påverkan på barns och ungdomars värderingar. Därför anser vi att bör tillkännage för regeringen som ovan anförs om att vidta en översyn av lagstiftningen ur ett perspektiv som ifrågasätter heteronormativiteten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K265 · 2004-09-23 00:00:00 — Minoriteters rätt till samråd tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att nämna de nationella minoriteterna i regeringsformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla en ny minoritetspolitik med inriktning på att ge utrymme för ökat självbestämmande motsvarande kulturell autonomi med egna demokratiskt valda organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett systematiskt arbete från politiskt valda institutioner för att tillvarata minoriteters synpunkter, t.ex. genom ökad användning av samrådsförfarande inför lagstiftning. Människors självbestämmande handlar ofta om individuella rättigheter men det handlar också om rätten för grupper av människor att gemensamt besluta i egna angelägenheter. Att kunna erhålla tillträde till inflytande och delaktighet trots olikhet och gruppens litenhet. Därför är frågan om minoriteters delaktighet i demokratin och hur detta kan stärkas en större, eller snarare en vidare fråga i demokratidebatten än att tillförsäkra individer lika rättigheter. Det måste vara ett demokratiskt uppdrag och arbete att utveckla möjligheterna som garanterar människor att gemensamt utveckla sin identitet och utifrån denna identitet kunna delta i samhällsbygget på lika villkor. Genom tillträdet till ramkonvention till skydd för nationella minoriteter har erkänt förekomsten av minoriter, samer, tornedalingar, sverigefinnar, romer och judar. Utifrån detta bör ytterligare steg tas för att ytterligare öka möjligheterna för minoritetsgrupperna att utöva sitt självbestämmande. Som att ge grupper rätt att besluta i egna angelägenheter såsom t.ex. skett genom . Ett första rimligt steg är att nämna de nationella minoriteterna i Regeringsformen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utifrån detta bör en minoritetspolitik utvecklas ytterligare genom steg mot ett slags kulturell autonomi där de nationella minoriteterna genom demokratiskt valda organ själva axlar ansvaret för fördelning av t.ex. kulturmedel till de egna institutionerna. Detta förutsätter generösa offentliga stöd utan motsvarande krav på insyn och kontroll. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utveckla en ny minoritetspolitik med inriktning på att ge utrymme för ökat självbestämmande motsvarande kulturell autonomi med egna demokratiskt valda organ. Detta bör ges regeringen tillkänna. Detta bör vidare förenas med ett systematiskt arbete från politiskt valda institutioner för att tillvarata minoriteters synpunkter t.ex. genom ökad användning av samrådsförfarande inför lagstiftning. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02K266 · 2004-09-22 00:00:00 — begär att regeringen utreder konsekvenserna innan 169 ratificeras. Anpassningen av lagar och förordningar pågår i regeringen för att kunna ratificera FN:s 169-konvention. Konventionen handlar bland annat om rätten till mark och vatten. Regeringen har beslutat att avvakta resultat innan beslut tas i frågan. En eventuell ratificering oroar berörda parter. Frågor om vilka som tillhör ursprungsbefolkningarna i är obesvarade. Är det enbart den samiska befolkningen eller finns det flera folkgrupper, exempelvis kvänerna, som också tillhör ursprungsbefolkningen? Innan 169 ratificeras bör en konsekvensanalys för att klarlägga vilka konsekvenserna blir för näringslivet i berörda områden. Hur kommer en eventuell ratificering att påverka relationerna mellan samer och övrig ursprungsbefolkning i området. Enligt min mening bör regeringen göra en konsekvensanalys för att klarlägga vilka konsekvenserna blir och hur en ratificering påverkar relationerna mellan berörda parter i området.
mot · GS02K267 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen så att rösträtten gäller fr.o.m. det år man fyller . Enligt dagens ordning sammanfaller rösträttsåldern med myndighetsåldern. Ordningen innebär att personer som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val; de som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet och måste vänta till nästa ordinarie val. anser att den nuvarande ordningen är olycklig. Valdeltagandet är lågt och sjunkande bland förstagångsväljare. Den politiska information som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummet uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt, utan måste vänta längre än sina klasskamrater innan de kan delta i ett allmänt val. Vallagen bör därför ändras så att rösträtten gäller från och med det år som man fyller . Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag med denna innebörd.
mot · GS02K268 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anordnande av folkomröstning i frågan om antagande av . I minst 16 av EU:s medlemsländer kommer sannolikt förslaget till ny konstitution att underställas folken i en särskild folkomröstning. Ordförande i det konvent som utarbetat konstitutionsförslaget, förre franske presidenten d´Estang, anser folkomröstningar i medlemsländerna nödvändiga för att vinna demokratisk förankring hos medborgarna. Samma uppfattning uttrycker kommissionens nuvarande företrädare, förre ordförande i kommissionen och nuvarande presidenten . I där grundlagen inte medger folkomröstning är samtliga partier ense om att försöka ändra grundlagen så att folkomröstning om blir möjlig. kommer att folkomrösta. Sammantaget förefaller redan av EU:s medborgare ges tillfälle att folkomrösta. Mot detta finns i en riksdagsmajoritet bestående av de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna som säger nej till en folkomröstning med motivering att med EU-omröstningen har också sagt ja till den nya konstitutionen, att konstitutionen inte innehåller något nytt, att konstitutionen är för komplicerad för medborgarna att förstå, att konstitutionen endast utgör en begriplig sammanfattning av tidigare obegripliga fördrag, att en folkomröstning urgröper parlamentarismen och därmed hotar demokratin, o.s.v. Vad riksdagsmajoriteten däremot inte säger är att med konstitutionen utvidgas EU:s beslutanderätt på en rad viktiga områden, varigenom vårt nationella självbestämmande inskränks i motsvarande mån. Vår hittillsvarande rätt att genom veto säga nej till majoritetens förslag näst intill upphör i praktiken. EU får möjlighet att utvidga nuvarande lagstiftning även till områden som inte omfattas av dagens lagar, utan att det härför krävs godkännande av samtliga medlemsländer. Vad gäller EU:s valuta slås fast att den skall vara euro. Det är oklart vad det innebär för . Oklarhet råder också beträffande såväl omfattning, insatsvillkor som kommandovägar för de stridsförband som skall upprättas. Frågorna är av så fundamental betydelse för vår nations framtida suveränitet att de i demokratisk ordning, i liksom inom övriga EU, ska avgöras genom en folkomröstning. von der Esch (kd)
mot · GS02K269 · 2004-09-23 00:00:00 — beslutar att tidigarelägga öppnande . Det är dags att tidigarelägga tidpunkten för öppnande . En sådan förändring skulle framför allt innebära ett flertal förbättringar för ledamöternas arbetssituation. Höstens arbete kan då utföras under en lägre och mindre stressad tid. Plenifria veckor ger möjlighet för resor, studier och arbetsplatsbesök, och kan med fördel planeras in utan att riksdagsarbetet blir försenat. Genom att tidigarelägga tidpunkten för öppnande förlängs därmed riksdagsåret. öppnas vid en särskild sammankomst i kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar öppnat och statsministern avger regeringsförklaring om inte regeringsskifte pågår. Det högtidliga öppnande av är starskottet för ett nytt och ofta hektiskt riksdagsår. Ofta förekommer resor både inom landet och utomlands i en ledamots vardag. Förutom att delta i utredningar, kommittéer, utskottsmöten och arbetsplenum, är en viktig del av uppdraget att hålla kontakten med människor på hemmaplan, delta i studie- och arbetsplatsbesök, besöka fackliga avdelningar, organisationer och det lokala och regionala föreningslivet m.m. I dessa sammanhang ger ibland människor uttryck för uppfattningar om att vi riksdagsledamöter är lediga från det att avslutas och fram till öppnande . Såär förvisso inte fallet men bara det faktum att betraktas som ett "sommarlov" innebär att förtroendet för de folkvalda undermineras. Genom att tidigarelägga tidpunkten för öppnande skulle denna kritik mildras. Men framförallt skulle ett tidigareläggande av öppnande innebära mer tid för varje ärende och mer debatt inför varje beslut, förutom de förbättringar av ledamöternas arbetssituation som redan nämnts ovan.
mot · GS02K270 · 2004-09-24 00:00:00 — beslutar att slopa uppropet i samband med öppnande vid de tillfällen då det inte finns en nyvald riksdag. , före öppnande, företas ett upprop av riksdagsledamöterna. En händelse som lite raljerande kommenteras i media. Man förmedlar bilden av att nu återkommer riksdagsledamöterna efter sitt sommarlov och likt en småskoleklass inleds arbetsåret med ett upprop. Under mina år i har jag frågat mig varför detta upprop företas. Jag har försökt att få en förklaring till denna tradition, men har ingen kunnat motivera dessa upprop. Det borde räcka med ett upprop varje gång det finns en nyvald riksdag.
mot · GS02K271 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet till vallokaler. Enligt vallagen ska varje kommun se till att det finns lämpliga vallokaler. En målsättning skall naturligtvis vara att varje vallokal är tillgänglig för alla medborgare. Om kommunen ändå avser att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet måste först samråd ske med . Vid allmänna val måste alla röstberättigade medborgare få samma förutsättningar att delta. Det är ett viktigt fundament i vår demokrati. Inför det genomförda valet diskuterades på olika ställen i landet i vilken omfattning denna målsättning skulle kunna uppfyllas. Det handlade dels om tillgänglighet till vallokaler, vallokalernas utformning och om möjligheten att kunna rösta med bibehållen valhemlighet. Enligt valtekniska utredningen (2000) hade närmare hälften av de vallokaler som fram till den tidpunkten ofta använts, till exempel skolbyggnader, allvarliga brister när det gäller tillgänglighet för funktionshindrade. Till stor del användes samma typ av lokaler vid valet . Trots att kommunen har det primära ansvaret för att finna lämpliga lokaler är det viktigt att hålls informerad i en för demokratin så central fråga. Mot bakgrund av detta bör en samlad bedömning göras av tillgängligheten till vallokaler vid valet . Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K274 · 2004-09-23 00:00:00 — Transpersoners behov av skydd mot hets mot folkgrupp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att transpersoner, dvs. könsidentitet, skall omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse i 7 kap. 4 § 11 om hets mot folkgrupp. Transpersoner är individer som av omgivningen uppfattas ha eller ge uttryck för en avvikande könsidentitet, till exempel genom att deras könsidentitet eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Det är bland annat transsexuella, transvestiter, intersexuella och dragkings/queens. Transpersonsbegreppet som politisk term förutsätter inte att individen själv identifierar sig som transperson. Kunskapen om transpersoners situation i samhället är bristfällig. Detta har också angetts som ett hinder i det politiska arbetet. I regeringens proposition (prop.2001/02:59) om hets mot folkgrupp, framgår att det saknas underlag för att bedöma hur pass vanlig hets mot transpersoner är. Regeringen konstaterar i nämnda proposition att det kan vara motiverat "att i ett annat sammanhang se över den generella kunskapen om transpersoner". trädde lagändringar i och tryckfrihetsförordningen i kraft som innebär att sexuell läggning omfattas av hets mot folkgrupp. Såsom bestämmelsen är utformad står transpersoner skyddslösa. Vi vet att transpersoner som grupp råkar ut för hetspropaganda. Detta är oacceptabelt och motiverar ytterligare begränsning av yttrandefriheten. Vi menar att det är just transpersoners utsatta situation som motiverar att tillämpningsområdet för bestämmelsen om hets mot folkgrupp utvidgas. Därför yrkar vi att ska tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att transpersoner, dvs. könsidentitet, ska omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse 7 kap. 4 § punkt 11 om hets mot folkgrupp.
mot · GS02K276 · 2004-09-21 00:00:00 — Uppdelning av förtroendeuppdraget som riksdagsledamot beslutar om sådan lagändring att riksdagsledamöter kan dela förtroendeuppdraget på två personer i enlighet med vad i motionen anförs. Ofta påtalas det att ledamöter inte avspeglar folkviljan. Senast så fick vi den debatten i samband med folkomröstningen om skulle gå med fullt ut i EU och därmed även införa valutan Euro. Vid en undersökning så framkom det att ledamöter skulle ha röstat för ett införande men folket sa nej i folkomröstningen. Det påtalas också att riksdagsledamöterna har en orimlig arbetsbörda och att man som ledamot inte hinner med att hålla kontakterna med folket i sin valkrets. Det påtalas också att riksdagsledamöternas ålder inte motsvarar befolkningens, det saknas unga ledamöter och det saknas äldre ledamöter. I ett samhälle som förändras bör även arbetsformer ständigt ses över och anpassas så att ledamöter och tjänstemän kan utföra ett så bra arbete som möjligt. En åtgärd som borde pröva det är att införa möjligheten att frivilligt låta riksdagsledamöter dela upp uppdraget på två personer. Den största förtjänsten skulle vara att ledamöterna då på halvtid kunde delta ute i samhället på ett helt annat sätt . Man skulle kunna arbeta på halvtid om det är möjligt . Det skulle även innebära att det vore lättare för såväl unga som studerar eller är småbarnsföräldrar, och äldre som naturligt orkar mindre än under den aktiva yrkesåldern att delta i det aktiva förtroendevalda riksdagsarbetet. Båda grupperna har mycket att tillföra det aktiva riksdagsarbetet. Jag inser att detta inte går att genomföra på en gång för hela men jag anser att man borde utreda förutsättningarna för det och även låta en valkrets i pröva på att låta riksdagsledmöter dela på uppdraget på två personer .
mot · GS02K277 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om republikanskt statskick. är en av de få monarkier som finns kvar i världen, och således ett av de få demokratiska länder där en person föds in i uppdraget som statschef. Antalet demokratier har ökat stort sedan , och de demokratiska principerna är universellt vägledande inom det internationella samfundet. Basen för de demokratiska principerna är alla människor lika värde. Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är oförenligt med principen om alla människors lika värde. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet, insyn och möjligheter att påverka. För detta finns det en bred samsyn bland folket och bland de politiska partierna i . En följd av denna övertygelse är att politiska uppdrag och tjänster inom offentlig förvaltning måste ståöppna på lika villkor för alla medborgare - således måste monarkins arvsprincip avskaffas och ersättas av en republik, där statschefen direkt eller indirekt väljs av folket. Även om kungen endast har uppgifter av ceremoniell karaktär är han formellt statschef, vilket inte är förenligt med ovannämnda principer. Monarkin är en kvarleva från ett samhälle där släkt och bakgrund bestämde en individs framtida möjligheter. Det är hög tid att lämna denna kvarleva från historien bakom oss, inte minst mot bakgrund av att adelns sista exklusiva rättigheter nu har avskaffats. Det ska dock påpekas att den nuvarande kungafamiljen besitter en bred kompetens och utför arbete som främjar , inte minst i vår relation till andra länder. Denna kompetens bör tas tillvara också fortsättningsvis efter det att har övergått till republikanskt statskick. Lämpligen bör en sådan övergång ske i samband med generationsskiftet inom den nuvarande kungafamiljen; i samband med detta bör det ses över hur kronprinsessans kompetens och erfarenhet bäst skulle kunna tas tillvara.