mot · GS02Sf363 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3Mål för kristdemokratisk familjepolitik7 5Familjeliv i dagens Sverige9 6Därför är familjen viktig10 6.1Familjens betydelse för människans grundläggande behov10 6.2Familjens betydelse för det lilla barnet10 6.3Familjens betydelse i det förebyggande arbetet11 6.4Familjens betydelse i ungdomars identitetsutveckling11 6.5Familjens betydelse för gemenskap över generationerna11 7Förbättrat stöd till barn och föräldrar12 7.1Stabila familjerelationer är en förutsättning för ett gott samhälle12 7.3Föräldrautbildning - föräldrar stärker föräldrar12 7.6Barnen behöver båda sina föräldrar - även om de separerar14 8Bättre ekonomi för familjen15 8.1Behovet av en familjepolitisk reform15 8.2Graviditetspeng - trygghet i väntans tider15 8.3Höjd och förbättrad föräldraförsäkring16 8.3.1Höjd golvnivå i föräldraförsäkringen17 8.3.2Höjt tak i föräldraförsäkringen17 8.3.3Låt föräldrarna välja hur de vill dela på föräldraledigheten18 8.3.4Sjukpenninggrundande inkomst (SGI)19 8.5Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel20 8.8Förbättring för resurssvaga familjer genom höjt bostadsbidrag22 9.2Dagens system saknar flexibilitet och valfrihet24 9.3Erfarenheter av vårdnadsbidraget 199425 9.4Svenska folkets åsikt nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen25 9.5Kommunala folkomröstningar nonchaleras av den socialdemokratiska regeringen26 9.7Familjepolitiskt nytänkande - låt föräldrarna välja barnomsorg27 9.8Barndagar - flexibelt och rättvist28 9.9Reell etableringsfrihet inom barnomsorgen30 9.10Föräldrar ska också kunna få del av de kommunala barnomsorgspengarna i form av vårdnadsbidrag30 9.11Valfrihet och kvalitet i den kommunala omsorgen32 10.1Flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser33 10.2Att riva hinder - attitydförändringar till föräldraledighet34 10.3Stärkt skydd mot diskriminering vid föräldraledighet34 10.4Utökad rätt till tjänstledighet för föräldraledig35 10.6Halva priset på hushållstjänster36 11Kristdemokraternas totala satsningar på barnfamiljen37 12.3Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare38 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen för familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen samt sociala och ekonomiska stödformer utformas så att de innebär ett stöd för stabila relationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera föräldrarollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga fram förslag om och stimulans till föräldrastödjande verksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrautbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på nationell nivå stimulera huvudmännen i syfte att bygga upp en permanent familjecentral i varje kommun.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på nationell nivå organisera insamlande av statistik samt följa arbetet med familjecentralsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka familjerådgivningen genom att införa en familjerådgivningspeng och en gratischeck till familjerådgivning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur separerade föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera dagens samarbetssamtal och att i utvecklad form göra det till praxis.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ensamstående föräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en familjepolitisk reform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en generell graviditetspeng. beslutar höja grundnivån i föräldraförsäkringen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja taket i föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avstå kvoteringen av föräldraledigheten. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste tvåårens inkomster samt att skattepliktiga förmåner och semesterersättning skall vara SGI-grundande, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen ger genomförandegruppen för det nya pensionssystemet i uppdrag att utreda utformningen av reglerna för delad premiepension, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldraförsäkringens regelverk avseende tidsgränsen för SGI och FGI samt dagens s.k. 2,5-årsgräns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den barnrelaterade delen i bostadsbidraget.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett barntillägg i studiemedlen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens stöd till barnfamiljerna strider mot principer som rättvisa, valmöjligheter, flexibilitet och god fördelningspolitik.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de tre kommunala folkomröstningar som genomförts, där majoriteten har röstat för rätten att välja barnomsorgsform, även att själva ha omsorgen om sina barn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reservationen från utbildningsutskottet (2002/03:UbU) i vilken en majoritet av riksdagspartierna stöder föräldrars rätt att fritt välja barnomsorgsform.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subsidiaritetsprincipen som utgångspunkt för familjepolitiken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla barnomsorgsformer.4 beslutar införa som omfattar alla barn, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av olika barnomsorgsformer och etableringsmöjligheter för dessa.4 begär att regeringen återkommer med förändringar i kommunallagen och skollagen så att kommunen blir skyldig att erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrar som själva tar hand om sina barn, i enlighet med vad som anförs i motionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra fri etableringsrätt.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att villkoren för att kombinera föräldraskap och arbetsliv måste vara goda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser för småbarnsföräldrar..6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga i föräldraledighetslagen och att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom lagstiftningen garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor efter föräldraledighet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vård av barn skall ges ett meritvärde även på arbetsmarknaden.6 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen i enlighet med vad som anförs i motionen om utökad rätt till tjänstledighet för vård av barn.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera hemarbetet genom att ta hänsyn till det i pensions- och socialförsäkringshänseende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattelättnader för hushållstjänster.7 beslutar införa vårdbidrag för barn till biståndsarbetare, i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Regeringens förslag, kr -1 000 000 000 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 622 200 000 Nytt anslag: Barndagar +3 050 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 56 356 834 000 +2 051 000 000 Se tabell i avsnitt 11 för totala satsningar för barnfamiljen 1Yrkandena 5-9 hänvisade till SoU. 2Yrkandena 10-11 hänvisade till LU. 3 Yrkande 23 hänvisat till BoU. 4Yrkandena 24-29, 31 och 33 hänvisade till UbU. 5Yrkande 32 hänvisat till KU. 6Yrkandena 34-40 hänvisade till AU. 7Yrkande 42 hänvisat till SkU. 3Mål för kristdemokratisk familjepolitik Barnen och deras behov av sina föräldrar är utgångspunkten för kristdemokratisk familjepolitik. Alla barn behöver sina föräldrar. Alla föräldrar vill det bästa för sina barn. Denna positiva drivkraft ska stödjas av samhället och offentlig sektor både när barnen är små och när de blir tonåringar. står för en familjepolitik som kan svara mot familjens behov under olika skeden av livet. Vi vill underlätta barnfamiljers vardag. Vi vill skapa valfrihet och flexibilitet. Vi vill ge båda föräldrarna möjlighet till mer tid med barnen. Vi vill att rättvisa ska råda mellan olika barnomsorgsformer. I korta drag kan målen för den reformerade familjepolitik vi vill genomföra sammanfattas i följande punkter: Familjepolitiken ska bidra till att: ge trygghet inför och under graviditet, förlossning och föräldraskap, ge alla barn en trygg och positiv uppväxt, stärka familjens roll och ansvar. Offentlig sektor ska vara stödjande, inte styrande, fler vuxna, inte minst män, engagerar sig i barns och ungdomars uppväxt, stödja mor- och farföräldrars engagemang i familjen, skapa reella möjligheter till mer tid med barnen för båda föräldrarna, skapa valfrihet mellan olika typer av barnomsorg och skolformer, värna familjer med låga inkomster samt ensamstående föräldrar, de ekonomiska stöden fördelas mer rättvist mellan olika familjer, skapa förutsättningar för familjebildning även för dem som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden, stärka jämställdheten mellan kvinnor och män, stödja familjer att hålla samman, förebygga att barn och ungdomar far illa. I vår familjemotion föreslår vi bl.a. följande förbättringar: höjt golv och tak i föräldraförsäkringen , varje barndag är värd rätt till kommunalt vårdnadsbidrag rätt till tjänstledighet vid föräldraledighet skärpt diskrimineringslagstiftning vid föräldraledighet kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. har i en undersökning1 låtit barn och unga uttrycka vad som är viktigast för dem och deras välbefinnande. Slutsatsen är: "Det framgår tydligt att familjen är det absolut viktigaste för barn och unga." Vi anser att detta perspektiv skall vara utgångspunkten för familjepolitiken. All modern forskning kring familjen och dess betydelse visar att den är den bästa grunden för både barn och vuxna. I en väl fungerande familj får vi den start i livet som vi behöver för att vara trygga i oss själva. I familjen får vi den kärlek som ger oss kraft i livet. Väl fungerande familjer är den bästa garanten för tolerans och respekt människor emellan. En harmonisk, positiv och väl fungerande hemmiljö ger barnet bäst förutsättningar att klara sig i livet. Perfekta familjer och felfria föräldrar existerar självfallet inte. Precis som i alla andra mänskliga sammanhang uppstår konflikter och misstag begås. Trots sina brister är familjen den viktigaste byggstenen i samhället och den livsform som har störst möjlighet att vara den lilla nära gemenskap som behövs för att den enskilda människan skall kunna växa. Familjens grundläggande betydelse för individen och samhället kommer klart till uttryck i . Det är också denna grundsyn, familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället, som präglar politiska arbete. Familjefrågorna har en så central ställning i partiets politik därför att vi menar att de påverkar också de flesta andra politikområdena. Kristdemokratisk familjepolitik bygger på att den naturliga viljan och kraften hos familjen tas tillvara, får komma till uttryck och ges stöd. Barnen och deras behov av sina föräldrar är utgångspunkten. har flera opinionsundersökningar visat att föräldrarna önskar mer tid för barnen och barnen mer tid med sina föräldrar2. Vi vill utforma politiken så att föräldrarna får så stort handlingsutrymme som möjligt när det gäller att kombinera omsorgen om barnen och förvärvslivet och så att familjen får möjlighet till mer tid tillsammans. Därför arbetar vi för att hitta de modeller för likvärdighet, flexibilitet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna men också för barnen. De olika regelsystemen för föräldraförsäkring, tjänstledighet, barnomsorg och arbetstid måste samverka på ett sådant sätt att de sammantaget ger utrymme för flexibilitet och variation utifrån den enskilda familjens behov. Både föräldrar och barn är olika och har olika behov. Konsekvensen av detta är att det som passar den ena familjen kanske inte fungerar i en annan. står för en modern familjepolitik som kan svara mot familjens behov under olika skeden av livet. Trygga familjer ger trygga barn och därmed ett tryggt samhälle. Eftersom familjen är basen i hela samhällsbygget kommer vi att fortsätta att lyfta fram familjepolitiken som vår huvudfråga. Förslag till anslagsförändringar återfinns i denna motion i de delar som berör utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Förändringar av anslag som berör bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar av anslag som berör barntillägg för högskolestudenter återfinns i motionen för utgiftsområde 15. Förändringar av anslag som berör deltidstaxor i förskolan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. Förändringar av anslag som berör inkomst- respektive fastighetsskatten återfinns i skattemotionen. Familjer ser olika ut och sammansättningen kan variera . har beskrivit de tre vanligaste familjetyperna i . Trots att man ibland kan få en uppfattning om motsatsen, är den utan jämförelse vanligaste familjetypen den s.k. traditionella kärnfamiljen, där samtliga barn är parets gemensamma. Två tredjedelar av alla barnfamiljer tillhör denna grupp. Näst störst är ensamståendefamiljen som utgör av samtliga barnfamiljer. En nästan lika stor grupp är den s.k. ombildade familjen där ett sammanboende par har ett eller flera barn som är enbart mannens eller kvinnans inklusive ett eller flera gemensamma barn. Dessa familjer utgör av samtliga barnfamiljer. Flera undersökningar visar hur barnfamiljer upplever sin situation. Det handlar bl.a. om svårigheter att få ekonomin att gå ihop, att få tid över till familj och vardagsliv, rädsla för att som föräldraledig diskrimineras, att inte kunna göra karriär eller att inte ha möjlighet att vara föräldraledig längre än dagens regler tillåter. För de flesta barnfamiljer är det tiden tillsammans som upplevs som den största bristvaran. Enligt en Sifo-undersökning3 ansåg en majoritet av de tillfrågade att vardagen är ganska eller mycket stressig. Mest stressade är småbarnsföräldrar. En bekräftar att stressen och sömnbristen i vårt samhälle är störst bland småbarnsmammorna. I en arbetstidsundersökning4 framgår det att bland dem som har barn finns det en uppenbar önskan om att kunna tillbringa med sin familj. av föräldrar med barn under tvåår skulle vilja tillbringa mycket mer tid med barnen. Av dem som har barn anser 40 procent5 att det är mycket eller ganska svårt att kombinera arbetsliv och föräldraskap. Många vill ägna mer tid med sin familj som det innebär att de får svårt att få ekonomin att gå ihop eller att arbetet kräver mer. Bristen på tid påverkar även barnen. Av framgår det att många barn tycker att de har för lite tid med sina föräldrar. Barnen menar att föräldrarna stressar och ägnar för mycket tid åt sitt arbete. En undersökning gjord bland lärare, fritidspedagoger och förskolepersonal visade att menar att det inte alls är ovanligt att förskolebarn lider av olika stressrelaterade sjukdomar. av svenska högstadie- och gymnasieelever säger att de ofta eller alltid känner sig stressade. Så många som av barnen och ungdomarna uppger skolan som en källa till stress.6 Enligt erfarenheter beror detta främst på förhållanden inom barnomsorg och skola. Barnens vardagsmiljöär ofta bullrig, otrivsam och överbefolkad. När låtit barnen själva komma till tals om sin syn på olika områden har de uttryckt att familjen är det absolut viktigaste för dem och att föräldrarna är den viktigaste relationen för dem. Vi anser att detta perspektiv skall vara utgångspunkten för familjepolitiken. 6Därför är familjen viktig 6.1Familjens betydelse för människans grundläggande behov Människor utvecklas, mognar och mår bäst i små grupper. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta villkorslös kärlek, omtanke och förståelse, men också att ställas inför krav och att ta ansvar. På det sättet anknyter familjen som gemenskap, till människans djupaste behov - behovet att bli sedd, att vara en person som inte är utbytbar. En viktig förutsättning för att en familj skall fungera är att familjemedlemmarna respekterar varandra och att alla respekterar vissa grundläggande värden som jämställdhet och varje människas integritet. 6.2Familjens betydelse för det lilla barnet är det lilla barnets behov av trygghet och närhet störst. Då sker identifikationen med omvärlden, då grundläggs tilliten till och respekten för andra människor. Men också förståelsen för eller insikten om det som vi kallar etik och moral grundläggs. Barnets empati, förmågan till inkännande utvecklas. För att den processen skall fungera bra behöver barnet i första hand omges av ett fåtal personer. Föräldrarna är då de viktigaste, mest naturliga och självklara personerna och också de som bäst kan tolka barnets behov och signaler. De utgör den "lilla gemenskapen" för barnet. 6.3Familjens betydelse i det förebyggande arbetet Under uppväxten formas och grundläggs barnens syn på samhället, medmänniskan, värden, moral och etik. Etiken levandegörs i samspel med andra människor och införlivas med vårt tänkande. Bäst fungerar den processen tillsammans med personer vi älskar och har förtroende för. Det är därför föräldrarna är så viktiga. De är i de allra flesta fall de som bäst förmedlar grundläggande värden till sina barn. Men det kräver vardagstid tillsammans, eftersom det är i vardagliga situationer man löser konflikter och tränar samlevnad på ett naturligt sätt. Kvalitet kan inte ersätta kvantitet när det gäller tid hur gärna vi än önskar att det skulle vara så. Mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Vi måste därför stötta föräldrarna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Det är det bästa förebyggande arbete vi kan satsa på. 6.4Familjens betydelse i ungdomars identitetsutveckling Den kristdemokratiska synen på familjen innebär att den är en del i ett nätverk av människor. Nätverket kan bestå av släktingar i flera generationer, men också grannar, vänner, förskollärare, lärare och andra professionella personer kan ingå. Också de äldre barnen har behov av en trygg, öppen familj. I ungdomars identitetsutveckling kommer då det är dags att övergå till att bli en självständig vuxen individ. Då behöver man också vuxna vid sidan av föräldrarna att identifiera sig med. Därför måste familjen vara öppen mot omvärlden för att fungera som en bra bas för barnen och ungdomarna. 6.5Familjens betydelse för gemenskap över generationerna Att föräldrarna skall ha ansvar för sina barn torde de flesta vara överens om. Hur är det då med de vuxna barnen? Har de ansvar för sina föräldrar? Självklart skall stat och kommun stå för ekonomisk och social grundtrygghet för de äldre. Men i en trygg välfärd ingår också behovet av nära relationer. Alla ingår vi i någon form av familjegemenskap. Under livets gång förekommer olika avbrott i den invanda tryggheten. Man blir sjuk, råkar ut för en olycka, blir arbetslös, förlorar kontakten med arbetskamrater, förlorar någon anhörig, någon nära vän. En gemenskap över generationsgränserna, både inom och utom familjen, kan ge det stöd som behövs. Därför är den öppna flergenerationsfamiljen med sitt sociala nätverk ett livslångt projekt. 7Förbättrat stöd till barn och föräldrar 7.1Stabila familjerelationer är en förutsättning för ett gott samhälle All erfarenhet visar att stabila och fungerande familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ett gott samhälle. Därför har varje samhälle ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar så att den gemenskapen kan fungera så bra som möjligt. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabila relationer. Äktenskapet har visat sig vara den form för samlevnad mellan man och kvinna som är tryggast för barnen. Det är dubbelt så vanligt att barn till sammanboende föräldrar upplever en separation mellan föräldrarna som barn till gifta föräldrar. Äktenskapet är dessutom den tryggaste juridiska samlevnadsformen. Vi anser att den stabilitet och juridiska trygghet som äktenskapet som samlevnadsform innebär bör leda till att det prioriteras i lagstiftningssammanhang. Sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är något bra och eftersträvansvärt. Att vara förälder kan nog betraktas som den finaste uppgift man kan ha. Inget kan vara viktigare än att ge sitt barn trygghet och kärlek och därmed en bra start i livet. Föräldraskapet innebär att man ikläder sig en viktig och betydelsefull samhällsuppgift, och man ska kunna kräva att få så goda förutsättningar som möjligt för att klara den. Vi vill uppvärdera föräldraskapets betydelse genom politiska beslut och genom attitydbildning. Att föräldrar vill göra det bästa för sina barn är en regel med mycket få undantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan avgöra bättre än föräldrarna, vad som är bäst för det egna barnet. Denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. 7.3Föräldrautbildning - föräldrar stärker föräldrar Många föräldrar känner osäkerhet i sin föräldraroll. Hur ska konflikter hanteras? Hur sätts gränser utan att barnets självkänsla skadas? Hur bevaras vuxenrelationen när barnen tar all tid i anspråk? Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Hur kan jag skydda mitt barn från droger? Att diskutera dessa och liknande frågor och få stöd i sin föräldraroll upplevs mycket positivt av de flesta föräldrar. Kommunerna bör erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning, inte bara när barnet är nyfött utan återkommande. Behovet av föräldrautbildning är stort, inte minst för unga föräldrar. Erfarenhet visar att det finns behov av uppdelade utbildningar för mammor och pappor. En familjecentral men också myndigheter i samverkan samt studieförbund och ideella organisationer kan anlitas som utförare. Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Det är dock ganska okänt och det behöver göras en sammanställning av det aktuella utbudet så att det blir tillgängligt för fler.