ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr392 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå vakt om folkbildningens framtid, villkor och utvecklingsmöjligheter. betalar stat, kommuner och landsting tillsammans till folkbildningen. Det görs för att stärka demokratin, det vill säga för att stat, kommuner och landsting själva ska bli granskade och ifrågasatta. Bara det måste vara unikt. Sedan folkbildningens framväxt har det visat sig att det som betalats ut har varit väl investerade pengar. Vi har i vårt land en tradition av förhållandevis högt valdeltagande, starka och välutbildade fackliga och politiska organisationer och förtroendevalda med vitt skilda bakgrunder, många olika opinionsyttrare, nätverk, grupper och intresseföreningar som deltar i samhällsdebatten. För att få en fungerande demokrati krävs bildade och aktiva medborgare. Vet man inte hur man ska göra för att påverka, vare sig det gäller stora politiska beslut eller små beslut som fattas i vardagen på dagis, arbetsplatsen eller skolan, är man oundvikligen utanför. Där har folkbildningen med sin mångfald av metoder spelat - och spelar fortfarande - en stor roll. Samhället förändras ständigt. Utbildningsnivån höjs för varje generation. Det är inte längre framför allt den klassiska arbetaren som är genomsnittsdeltagaren i en studiecirkel eller på en folkhögskola. Det betyder inte att folkbildningen förlorat sitt uppdrag. Oavsett hur samhället utvecklas kommer det alltid att finnas tydliga målgrupper för folkbildningen. har folkbildningens särart ifrågasatts trots att studier visar att folkbildningens deltagare är mer nöjda och känner sig friare än deltagare hos andra utbildningsanordnare. Kommuner och landsting skär ned på sina anslag till folkbildningen, och vissa kommuner betalar inte längre något alls. Därför finns det anledning att känna oro över folkbildningens framtid. Om vi inte vill att en väletablerad och välutbildad elit ska fåän större makt måste vi fortsätta sprida kunskaper och stimulera till demokratiskt engagemang i de breda folklagren. Folkbildningen har gjort det framgångsrikt , och det är av yttersta vikt att det får fortsätta och utvecklas för att angripa morgondagens orättvisor och snedfördelning av kunskap - utan att behöva göra avkall på sitt oberoende. Med anledning av ovanstående bör det på alla vis slås vakt om den unika folkbildningens framtid, dess goda villkor och utvecklingsmöjligheter.
mot · GS02Kr394 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att vidmakthålla en reglerad spelmarknad. har historiskt sett men också en rad olika och för den enskilde och samhället mycket betydelsefulla folkrörelser som uppvisar stor bredd och stort engagemang. Folkrörelserna är fristående och självständiga organisationer som styrs demokratiskt utifrån medlemmarnas beslut. Det är viktigt att folkrörelserna är oberoende gentemot stat, kommuner och privata aktörer. Det är också viktigt att folkrörelserna har en bred finansiering och en hög självfinansieringsgrad. Intäkter från lotterier och spel har spelat en stor roll för folkrörelsernas ekonomi. De driver det egna Folkspel, som bl.a. handhar Bingo-lotto, som inneburit en stor inkomstkälla för de ideella folkrörelserna, men också traditionella lotterier, bingoallianser osv. Till detta kommer att stora summor tillförs t.ex. idrottsrörelsen genom att det överförs medel från Svenska Spels överskott, inte minst till barn- och ungdomsverksamhet. I fortsättningen skall detta stöd fördelas via ett infört vinstdelningssystem. Hela detta system utgår från att det finns en reglerad spelmarknad, förbehållen det allmännyttiga via staten och det ideella via folkrörelserna. En rad kommersiella, internationella spelbolag försöker med olika metoder angripa denna reglerade spelmarknad för att kunna ta för sig av en stor och lukrativ spelmarknad. Dessutom riskerar EU:s så kallade tjänstedirektiv att vara ett hot i sig genom krav på en liberalisering av spelmarknaden i de olika medlemsländerna. Riksidrottsförbunden i en rad EU-länder enades om ett gemensamt uttalande till försvar för en reglerad spelmarknad. I uttalandet kan t.ex. följande läsas: Idrottens organisation inom EU bygger i första hand på strukturer som baseras på människors frivilliga engagemang i föreningar och förbund. Intäkterna från spel skyddar denna modell, som gör att idrotten kan spela sin roll som ett verktyg för social integration, fritidssysselsättning, ungdomsfostran eller hälsoutbildning i samhället på såväl lokal och regional som nationell nivå. När det gäller de kommande diskussionerna kring tjänstedirektivet uppmanar vi därför de nationella regeringarna i de 25 EU-länderna och ledamöterna i att ta hänsyn till de ödesdigra konsekvenser en sådan liberalisering av de nationella spelmarknaderna skulle få för den största folkrörelsen inom EU. Den svenska idrottsrörelsen menar uppenbart att även i sitt agerande inom EU bör följa den europeiska idrottsrörelsens uppmaning. En oreglerad spelmarknad riskerar att leda till en alltmer aggressiv marknadsföring då konkurrensen om spelarna hårdnar, till utvecklandet av nya, snabba spel och därmed ett ökat spelberoende, ett minskat ansvarstagande för dem som drabbas av spelandets negativa sidor, en minskning av de pengar från spel som går till det allmännyttiga och den ideella sektorn m.m. Med anledning av det i motionen anförda bör som sin mening ge regeringen till känna det som här anförs om vikten av att vidmakthålla en reglerad spelmarknad.
mot · GS02Kr395 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åldersgränser på spelhallar. finns det branschvisa rekommendationer om åldersgränser för olika data- och TV-spel. Som förälder är detta ett sätt att bedöma om spelen är lämpliga för dina barn. Du kan då också i samband med köptillfället som konsument göra ett aktivt val. Tyvärr är det sämre med kontroll och uppföljning av åldersrekommendationer i många av våra privata spelhallar. Det är inte en ovanlig syn med underåriga barn som har full tillgång till spel med avancerade och brutala våldsinslag. Traditionen i är att är vuxengränsen för rörliga bilder, t ex på bio. När det gäller branschens egna "våldsmärkningar" för data- och TV-spel rör det sig vanligtvis om 15- eller 18-årsmarkeringar. har tidigare förbundit sig att följa en EU-rekommendation som innebär att medlemsländerna ska stimulera branscherna till självreglering i syfte att skydda barn från olämpligt material i audiovisuella medier. Som ett led i detta har , under , på olika sätt stött och följt branschens arbete med självreglering. Det finns all anledning att särskilt granska hur spelhallarna lyckats utöva kontroll och uppföljning av åldersrekommendationer. En sådan granskning skulle t ex kunna utföras under ledning av . Om spelhallarna inte lever upp till kraven på självreglering bör hårdare lagstiftning övervägas.
mot · GS02Kr4 · 2004-10-04 00:00:00 — Dessvärre är brist på lokaler ett problem för många, inte minst i . anser därför att staten måste avsätta mer pengar till upprustning av samlingslokaler. Om detta finns mer att läsa i årets kulturmotion 2004/05:Kr354 och UO-motion 2004/05:Fö253.
mot · GS02Kr402 · 2004-10-05 00:00:00 — i som nationellt museum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i ett nationellt uppdrag. Textil har haft och har fortfarande stor betydelse för . Många textilindustrier har försvunnit, men textilarvet lever vidare i design och utveckling genom till exempel Textilhögskolan i . Textilens historia lever också kvar genom i . Där skildras textiltillverkningens utveckling sett i såväl teknikhistoriskt, produkthistoriskt som mänskligt perspektiv. Museet är ett upplevelse- och resurscentrum för barn och vuxna. Museet är ett unikt museum med en maskinpark som delvis är i drift. Inom museet finns också värdefulla samlingar och arkiv och mycket kunskap om textilindustrins historia. Bland annat har 10-gruppen donerat sitt arkiv till museet. 10-gruppen består av svenska formgivare som skapar och säljer en unik design, ett varumärke som står för formstarka och kraftfulla mönster på tyger och ting för en designintresserad publik. 10-gruppens arkiv består av material som gruppen samlat under sina som verksamma. I arkivet finns alla de 700 tyger och sammanlagt 57 kollektioner som 10-gruppen producerat, tillsammans med tapeter, skisser, produkter, fotografier och pressklipp. Allting finns fotograferat och tillgängligt i digital form. Syftet med arkivet är att bevara den unika samling som 10-gruppens produktion utgör. Framför allt ska forskare, formgivare och studenter ha tillgång till samlingen, både nu och . drivs museet lokalt. Ett första steg har tagits för att göra museet till ett regionalt uppdrag inom . Museets samlingar och samlade kunskap kring textilhistoria och det industriella kulturarvet är dock av intresse för hela landet. bistår museet med expertkunnande och har vissa uppdrag som är nationella. Detta motiverar att bör ges ett nationellt uppdrag.
mot · GS02Kr407 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . disponerar för verksamheten vid i . Arkivet är unikt i sitt slag och har till uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra icke fiktiv film som upptagits på filmbas men inte avsedd för biografvisning. Genom etablerandet av arkivet finns nu en kulturinstitution som tar hand om kulturhistoriskt värdefull film som finns hos privatpersoner, föreningar och företag och som i hög grad berättar om 1900-talets . Av Filminstitutets budgetunderlag för framgår att verksamheten vid i nu är etablerad. Arkivet har skaffat in nödvändig teknik, personal har anställts och utbildats och uppmärksamhet i massmedier har gjort arkivet känt i hela landet. Alltsedan starten samarbetar arkivet med länsmuseer över hela landet. Samarbete har också etablerats med högskola och universitet. Arkivet måste ges tillräckliga resurser för att ambitionen att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse och möjliggöra för kommande generationer att ta del av detta material skall kunna realiseras. Ytterligare skäl är att filmarkivet skall kunna leva upp till högt ställda förväntningar att på ett långsiktigt hållbart sätt bevara filmskatten och göra den tillgänglig. Lokaliseringen av arkivet till innebär att ny verksamhet etablerats till en ort som under ett drygt decennium brottats med stora sysselsättningsproblem. Detta har skadat framtidstron, vilket ytterligare förvärrat situationen. Etableringen av filmarkivet till kan bidra till att motverka en negativ spiral och gjuta nytt hopp i denna bygd. Det bör också bana väg för etablering av liknande verksamhet till den som bedrivs på filmarkivet. På detta sätt kan en ny framtidsorienterad och teknikintensiv näring byggas upp i och bilda grunden för film- och medieverksamhet som ges en nationell roll. Därför är det viktigt att den etablering som gjorts följs upp. I proposition 2001/02:1, Utgiftsområdet 17, s. 67 anges att etableringen i "har mycket stor betydelse ur såväl kulturpolitiskt som regionalpolitiskt perspektiv bl.a. genom att ett 20-tal nya arbetstillfällen kan skapas i regionen". De medel som tilldelats arkivet har endast gjort det möjligt att anställa 7 personer. Mot denna bakgrund föreslås att ger regeringen till känna att det är viktigt att målsättningen med i fullföljs.
mot · GS02Kr408 · 2004-10-05 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till Göteborgsmusiken/Flygvapnets musikkår tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tilläggsdirektiv om Göteborgsmusiken till den utredning som tillsatts för att se över de svenska orkestrarnas resurssituation. Denna motion är en uppföljning av motionerna 2001/02: Kr228, 2002/03: Kr344 samt 2003/2004:Kr333. Risken att försvaret, genom FöMusC (Försvarsmusikcentrum), med kort varsel drar ned på eller helt drar in sitt uppdrag till Göteborgsmusiken kvarstår. Man önskar därför en garanti från staten att om detta sker, skall vara förberett att gå in och omgående ta över försvarets del av det ekonomiska ansvaret. Göteborgsmusikens oro för att ovanstående skall inträffa kvarstår och grundar sig på två saker. Den allmänna nedskärningen inom försvaret som berör även FöMusC. Dels en pågående utredning om fördelningen av det totala musikuppdraget inom FöMusC. Eftersom Göteborgsmusiken är en stiftelse, med tre stiftare som inte har ett ekonomiskt ansvar för verksamheten, har man ingen egentlig huvudman. Den ekonomiska trepartslösningen mellan , och Försvarsmusikcentrum innebär i princip att varje part skall stå för en tredjedel var av anslagen (försvaret genom sin uppdragsupphandling). Tyvärr finns ingen ordentlig dokumentation av överenskommelsen vilket komplicerar all anslagsansökan till alla berörda parter. Det är därför önskvärt att en skriftlig överenskommelse med riktlinjer och definition av åtagandena tas fram. Göteborgsmusiken håller en erkänt hög nivå. Det gäller såväl den civila verksamheten och orkestermusiken som den militära verksamheten med den ceremoniella musiken. Det är viktigt att slå vakt om att denna kvalitet bibehålls och utvecklas, något som förutsattes i utskottets betänkande 2001/02: KrU16. "Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att Göteborgsmusiken som är en professionell blåsorkester även framledes får en sådan ekonomi att verksamheten kan fortleva." "Utskottet utgår ifrån att följer utvecklingen vid Göteborgsmusiken." Detta utvecklingsarbete försvåras av otydligheten, och osäkerheten, kring vem/vilka som har det långsiktiga ekonomiska ansvaret för Göteborgsmusiken. I betänkandet /03:KrU1 konstateras helt korrekt "att det inte synes föreligga något akut hot mot Göteborgsmusiken - - - varför yrkandet bör avslås av ." Göteborgsmusiken har inte fått några signaler från Försvarsmusikcentrum om indraget eller minskat uppdrag . Syftet med motionen är dock att göra kulturutskottet medvetet om den fortsatt överhängande risken att Försvarsmusikcentrum kan komma att behöva dra ner på uppdragets storlek med kort varsel. Vi föreslår att den statliga utredare som tillsatts för att se över de svenska orkestrarnas resurssituation ges som tilläggsdirektiv att också utreda hur i händelse av uppsagt eller förminskat försvarsmusikuppdrag för Göteborgsmusiken kan ta ett större ansvar för den ekonomiska del som uppdraget att vara Flygvapnets musikkår motsvarar (i sin helhet eller vid förekommande fall vid förminskat uppdrag).
mot · GS02L280 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet påöverförmyndares samtycke tas bort när personer vill starta rörelse. Företag är viktiga. De skapar jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt. behöver fler nya och växande företag. 90 000 av företagare går i pension och om skall överleva som välfärdsnation måste vi även i fortsättningen ha många och livskraftiga företag. Det krävs en stor tillförsel av nya företag och företagare. Vi måste få fler unga företagare som är villiga att ta över befintliga företag och att starta nya. Det är viktigt att göra det enklare för unga att starta och driva företag. I (13 kap. 13 §) finns de regler som styr ungas möjlighet att själva driva rörelse. Föräldrar får inte låta den som är driva rörelse. Om den unge är men under (d.v.s. omyndig) krävs, utöver föräldrarnas samtycke, även överförmyndarens samtycke för sådan rörelse som kräver bokföringsskyldighet (t.ex. aktiebolag, handelsbolag och enskild firma). Vi anser att dessa regler skall ändras. Det borde räcka med att en eller båda föräldrarna ger sitt medgivande för att deras barn som är skall få tillåtelse att driva rörelse. Nuvarande bestämmelser ger två olyckliga signaler till den unge och till dennes familj. För det första. Starta inte egen rörelse innan du fyllt . För det andra. Föräldrarna duger inte som garanter för det egna barnet. Båda dessa signaler är olyckliga och motverkar att ungdomar startar och driver företag.
mot · GS02L287 · 2004-10-01 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av bestämmelserna i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden enligt vad som anförs i motionen. Av Allmänna arvsfondens medel bör av de utdelade medlen stanna i den hemortskommun varifrån donation eller medel från kvarlåtenskap kommer och användas för samma ändamål som i övrigt framgår av de nuvarande bestämmelserna. Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med direktavkastningen delas ut. Storleken på fonden är sådan att ungefär 3 till 400 miljoner delas ut . Regeringen ska för redovisa fördelningen av arvsfondens medel. Av redovisningarna framgår hur medel har fördelats mellan de olika grupperna som stödet kan fördelas på som t.ex. med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn , stöd som rör projekt för barn med funktionshinder, stöd till förfogande, att fördela till organisationer som bedriver ideell verksamhet, för alkohol- och drogförebyggande arbete samt för att motverka rökning bland barn och ungdomar, likaså stöd till verksamhet till förmån för ungdomar i åldern , och stöd till satsning och utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå. Därutöver finns en redovisning för de olika målgrupper vilka har beviljats stöd av regeringen. Någon redovisning av hur stödet faller ut geografiskt i förhållande till hur medlen inkommer till Arvsfonden finns inte. Några regler om fördelning enligt den principen finns inte heller. Det är en brist. Det är rimligt att en del av de inkomna medlen som flyter in till Allmänna arvsfonden ocksååtergår till samma kommun varifrån pengarna kommer. Rimligtvis borde av medlen få stanna i den hemortskommun varifrån exempelvis en kvarlåtenskap hämtas. Reglerna för Allmänna arvsfonden bör ändras så att av till fonden inkomna medel återgår till donators hemkommun för samma ändamål som i övrigt stadgas för fonden. Regeringen bör återkomma till med en sådan lagändring.
mot · GS02L288 · 2004-10-01 00:00:00 — Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening att ogifta föräldrar automatiskt bör ges gemensam vårdnad i enlighet med vad som anförs i motionen. Mer än hälften av de barn som föds i har föräldrar som är ogifta. Det innebär att den vanligaste formen för samlevnad inte är äktenskap utan framför allt samboförhållanden. Även särboförhållanden har blivit vanligare. Trots detta blir inte papporna automatiskt vårdnadshavare efter det att faderskapet fastställts. Mammorna blir ensamma vårdnadshavare om inte föräldrarna gemensamt anmäler att de vill ha gemensam vårdnad. De föräldrar som har ett vårdnadsansvar har större anledning att ta ansvar för barnen och ägna barnen tid. Om papporna automatiskt blev vårdnadshavare skulle fler pappor engagera sig i sina barn. När yttrade sig över (SOU 1995:79) kritiserade man att inte ogifta föräldrar som var sambor automatiskt blev vårdnadshavare. har förflutit och har också särboförhållanden blivit vanligare och man bör därför kunna gåännu längre än vad BO då föreslog. Dessutom är gemensam vårdnad numera den vanligaste lösningen för föräldrar som har separerat. Det är viktigt ur jämställdhetssynpunkt att män och kvinnor betraktas som lika mycket föräldrar då det gäller både rättigheter och ansvar. Det är en viktig attitydfråga att samma ansvarstagande och engagemang förväntas av männen. Som motargument förekommer att det inte är alla män som är lämpliga som vårdnadshavare. Men varför skulle gifta män anses vara bättre pappor än ogifta? Självklart finns det både män och kvinnor som inte är lämpliga som vårdnadshavare, oavsett om de är gifta eller inte. Givetvis skulle en sådan lagändring som föreslås i motionen inte innebära att vårdnaden inte fortsättningsvis skulle kunna tas ifrån människor som är olämpliga som vårdnadshavare.
mot · GS02L295 · 2004-10-01 00:00:00 — Vi anser att i samband med biståndsgivning skall ta upp en diskussion med berört land kring mänskliga rättigheter, och dåäven HBT-personers grundläggande rättigheter, i den anda som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna står för. I vår partimotion om global utvecklingspolitik utvecklas detta närmare. ger inte flyktingstatus åt personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön, könsidentitet eller sexuell läggning. liberalerna vill att i internationella fora verkar för ett tilläggsprotokoll till för att ge flyktingstatus även åt personer som förföljs på grund av kön, könsidentitet eller sexuell läggning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslaget till skyddgrundsdirektiv inom EU skulle i sin nuvarande form innebära att personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning ges flyktingstatus. I avvaktan på denna reform aviserade regeringen att ensidigt skulle genomföra motsvarande lagändring på det nationella planet. Uppseendeväckande föreningar har gjort att regeringen nu av allt att döma har släppt tanken på en snabb svensk lagändring. Det är angeläget att den svenska lagstiftningen, efter remissbehandlingen av betänkandet SOU 2004:31 Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse reformeras möjligt och utan ytterligare tidsutdräkt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. liberalerna har länge verkat för att den svenska flyktingpolitiken skall vara human och generös, inte bara i högtidstalen utan också i verkligheten. Detta skulle inte minst ge en upprättelse åt förföljda homosexuella, bisexuella och transpersoner. Verkligheten är att sådana flyktingärenden ofta bedöms på ett undermåligt kunskapsunderlag, något som visat sig inte minst vad gäller flyktingar från . Kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i asylsökandes hemländer måste förbättras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad gäller allmänna program för en humanare flyktingpolitik hänvisas till vår flyktingpolitiska motion.