mot · GS02Ub480 · 2004-09-27 00:00:00 — vill ge lärare och elever, skolledare, skolsköterskor, kuratorer, studievägledare och alla andra som arbetar och verkar i skolan de bästa förutsättningarna för att skapa en bra skola, en skola där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att utvecklas till toppen av sin förmåga. För att göra detta vill bland annat följande Stärka värdegrundsarbetet i skolan. I varje skola måste det finnas ett ständigt pågående samtal kring etiska frågor för att förmedla den värdegrund som vårt samhälle vilar på. Arbetsro är nödvändigt för att skolans kunskapsförmedling ska fungera. Genom att införa skriftliga omdömen om elevens uppträdande och engagemang i skolan samt genom att göra det obligatoriskt att skriva in ogiltig frånvaro i betyget vill vi ge lärarna bättre förutsättningar för att arbeta för bättre arbetsro i skolan. Öka möjligheterna till flexibel skolgång både vid skolstart och senare under skolgången. Ge mer utrymme för praktiska och estetiska ämnen. Införa nationella prov i fler ämnen . Förtydliga utvecklingssamtalen genom att införa ett ansvarskontrakt. Införa betyg i en sexgradig skala från och med årskurs 6. Ställa krav på att alla rektorer ska ha genomgått rektorsutbildning. Stärka elevvårdens ställning. Många elever mår psykiskt dåligt och behöver professionell hjälp. Genom att stärka elevvården kan eleverna få den hjälp de behöver och lärarna som ofta får ta ett stort ansvar kan avlastas. Avskaffa den nationella timplanen. Förbättra den nationella tillsynen och kvalitetsgranskningen genom tydliga direktiv och mer resurser till . Lägga ner Myndigheten för skolutveckling och istället stärka utvecklingsarbetet ute på skolorna och lärarhögskolorna. Införa en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. Stärka samarbetet mellan vårdnadshavarna och skolan. 5Grundläggande värden - värdegrunden6 5.1Mobbning och kränkande beteende7 6Skolstart utifrån varje barns mognad9 8Uppföljning av kunskap - ett stöd i lärandet12 9Barn med behov av särskilt stöd14 9.2Bättre möjligheter för elever med utländsk bakgrund16 10.2Rektor - pedagogisk ledare17 11.2Skolverket och Myndigheten för skolutveckling20 11.2.1Viktiga områden för kvalitetsgranskning21 11.4Elevers inflytande och ansvar22 11.5Föräldrars inflytande och ansvar22 14Skolgårdar och klassrum - en miljö för lärande24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans värdegrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med skolans värdegrund skall ingå i skolornas kvalitetsredovisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsro i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett skriftligt omdöme rörande elevens uppträdande i skolan. beslutar att en elevs ogiltiga frånvaro skall skrivas in i betyget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om historieämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla religionskunskapsämnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kampanj liknande Om detta må ni berätta om kommunismens brott mot mänskligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kristendomens ställning i religionsämnet. begär att regeringen återkommer till med förslag om hur möjligheten till flexibel skolstart skall utnyttjas i högre grad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om idrottens betydelse för barns välbefinnande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturens roll i skolan och musik- och kulturskolornas betydelse för barns utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att arbeta inom ideell sektor samt inom vård och omsorg under elevens fria val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ANT-utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella proven i årskurs 5 skall vara obligatoriska och genomföras i flera ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vidareutveckling av utvecklingssamtalen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprättandet av ett ansvarskontrakt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssystemets utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevers behov av särskilt stöd skall tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten till studieuppehåll före åttonde eller nionde skolåret i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla metoder för att möta de s.k. Bokstavsbarnens behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elever med invandrarbakgrund och modersmålsundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en legitimation för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka rektorns roll som pedagogisk ledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en rektor som anställs i skall ha erlagd rektorsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevvårdens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studie- och yrkesvägledarnas betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rollfördelningen i den målstyrda skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala styrelser för skolorna. beslutar att ta bort nationella timplanen för skolan. beslutar att lägga ned Myndigheten för skolutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och den statliga kvalitetsgranskningen av skolväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalitetsgranskning av ämnen som läses i block, samt fördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett ökat elevinflytande i takt med stigande ålder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars rätt till information och inflytande i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läromedlens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT som pedagogiskt hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fysiska miljön i skolan. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av ett lärlingsprogram inom gymnasieskolans ram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på direkt högskolebehörighet tas bort men att möjligheten att komplettera studierna för att få behörigheten alltid skall finnas på alla program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gymnasieexamina med olika inriktning skall inrättas. går över en miljon elever till någon av landets grundskolor. Där tas de emot av ungefär 84 000 lärare och andra vuxna. Det är elever, lärare, skolledare, skolsköterskor, kuratorer, studievägledare med flera, som utgör och formar den svenska . Vi kristdemokrater vill ge dem bästa möjliga förutsättningar för att skapa en bra skola. En skola där alla känner sig trygga och respekterade och där varje elev får möjlighet att utvecklas till toppen av sin förmåga. En skola som präglas av mångfald och nytänkande och som ger eleverna nödvändiga verktyg för att möta kunskapssamhällets krav. Bland de tusentals människor som verkar i skolan finns mängder av engagerade lärare och intresserade och flitiga elever . Det finns skolor där alla samverkar för det gemensamma bästa, där alla barn och vuxna blir sedda och respekterade. Men det finns också allt för många trötta, utarbetade lärare och mobbade, kränkta elever i skolor som präglas av oro och rädsla, där individen får stå tillbaka för den stora massan. Vi politiker kan aldrig lösa alla skolans problem men vi kan vara ett stöd och stärka utvecklingen av en skola som är bra för alla. I det socialdemokratiska fungerar inte detta. Skolan har präglats av ett kollektivistiskt tänkande där alla elever ska lära lika mycket och på samma sätt. Istället för att stödja en positiv skolutveckling har socialdemokraterna genom att ständigt ge kommunerna och skolorna för små resurser, genom att detaljreglera och statligt styra varje enskild skolas utveckling, genom att sätta gruppen före individen, genom att undergräva familjens betydelse och genom att förhindra utvecklingen av mångfald inom skolväsendet orsakat de brister vi ser på många håll . Det är hög tid för förändring. Vår grundsyn, som innebär att alla är olika och lär på olika sätt och för med sig att skolan bör vara flexibel nog att möta elevers olika förutsättningar. är en obligatorisk verksamhet. Varje barn har både en rättighet och en skyldighet att ta del av undervisningen. Då har de också rätt att förvänta sig att skolan ska vara en trygg miljö där de kan trivas och där de får bästa möjliga förutsättningar för att nå de uppsatta kunskapsmålen. Av de elever som slutade var det inte som inte nått målen i ett eller flera ämnen. Att en fjärdedel av elever inte får tillräckliga kunskaper är inte acceptabelt. Vi kristdemokrater vill genom att ge skolan tillräckliga resurser, genom att skapa tydliga regelverk för skolans styrning, genom att ge skolan större befogenheter i kampen mot mobbning och kränkande behandling, genom att värna läraryrkets professionalism och genom att lyssna på de som verkar i skolan, ge elever och personal möjlighet att tillsammans skapa en bättre skola. 5Grundläggande värden - värdegrunden Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund som har sitt ursprung i etik och västerländsk humanism. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare i denna värdegrund. Det finns ingen värdeneutral uppfostran och ingen värdeneutral kultur. Detta påstående instämmer numera till och med socialdemokraterna i. Utan en gemensam grundläggande etik skapas ett samhälle där den starke styr och den svage lider, ett samhälle där uppfattningen om vad som är rätt och orätt skiljer sig från person till person. Det är de etiska principerna som vägleder oss när det gäller hur vi ska handla mot varandra i olika situationer. Det som de flesta av oss ser som goda normer till exempel människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde samt solidaritet med svaga och utsatta, har en djup förankring i den judisk-kristna etiken. Det är denna värdegrund som ska ligga till grund för skolans verksamhet. I läroplanen för den svenska är de grundläggande värdena kopplade till just judisk-kristen etik och västerländsk humanism. Många socialdemokrater, även inom regeringen, vill ta bort denna koppling, vilket skulle vara mycket olyckligt. menar att en sådan hänvisning är nödvändig för att ge de etiska värdena en kulturell förankring som försäkrar att de inte förvanskas eller missbrukas. Värdegrundsarbetet ska genomsyra hela skolans verksamhet. Eleverna måste få möjlighet att utifrån människovärdesprincipen fundera över etiska dilemman för att på så sätt tränas till etisk reflektion i vardagen. Värdegrunden måste kopplas till den egna situationen och det egna beteendet. Såväl samhälleliga företeelser som konflikter under raster och mobbningssituationer kan och bör ge upphov till etiska samtal. Goda kunskaper i vårt eget kulturarv, där kristendomen utgör en viktig kärna, är nödvändigt för att kunna diskutera värdegrunden och etiska frågor men också för att förstå andra kulturer och religioner. Religionsämnet spelar därför en särskild roll för värdegrundsarbetet men skolans värdeförmedling måste ske i alla ämnen. anser att skolorna ska redovisa arbetet med värdegrunden i den kvalitetsredovisning som varje skola är skyldig att upprätta. Dessutom måste lärarutbildningen ge blivande lärare bättre möjligheter att arbeta aktivt med värdegrundsfrågor och etiska riktlinjer. 5.1Mobbning och kränkande beteende En uppgift som är intimt förknippad med värdegrundsarbetet i skolan är arbetet mot mobbning och annat kränkande beteende. Det borde vara en självklarhet att alla elever ska kunna känna sig trygga och uppskattade men såär det inte . Enligt uppgifter från är det nästan 100 000 elever som upplever sig mobbade. Att arbetet mot mobbning fungerar är en förutsättning för att skolans övriga åtaganden ska fungera. Vi arbetar därför för en nollvision mot mobbning, könsdiskriminering och rasism i skolan. Alla vuxna i skolan ska ständigt bekräfta och förstärka vänlighet, hjälpsamhet, omtanke, ärlighet och pålitlighet. Könsdiskriminerande eller främlingsfientlig vokabulär får aldrig passera utan att det uppmärksammas och diskuteras. Eleverna måste få lära sig att man ska stå för vad man gör och att man ska behandla andra som man själv önskar bli behandlad. Vid varje skola ska det finnas tydliga handlingsplaner för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling, handlingsplaner som är framtagna i samarbete med och väl förankrade hos elever, lärare, föräldrar och skolledning. Rektor har ansvar för att dessa regelbundet följs upp och utvärderas. Eftersom detta är en central fråga på skolområdet utvecklar sin politik mot mobbning i en särskild motion: Mobbning. Frånvaron av mobbning och trakasserier är nödvändig för att skapa en trygg arbetsmiljö liksom arbetsro och god ordning. En undersökning från visar att ett tydligt regelverk, med milda men konsekvent tillämpade sanktioner, befrämjar elevernas kunskapsinhämtande. (Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat av och .) Framgångsrika skolor som uppnår goda studieresultat har kommunicerat ett tydligt regelverk i hela organisationen, även till hemmen. Men arbetsro och ordning råder inte i alla 5 000 grundskolor. På frågan om det brukade vara lugnt i klassrummet svarade knappt hälften av eleverna "Nej, inte så ofta." eller "Nej, aldrig." (Välfärd och skola SOU 2000:39). I den internationella PISA-undersökningen som gjordes hamnade först på plats 31 av 36 länder när det gällde ordningen i skolan. attitydundersökningar visar att både elever och lärare anser att klimatet i skolorna har hårdnat, vilket drabbar de svagaste eleverna. Detta har även konstaterats i en . Det är inte reaktionärt att kräva ordning, reda, disciplin och respekt för vuxna av elever i skolan. (...) Vårt motiv för att ta upp den här frågan är att vi tror att det just är "LO-barnen" som far mest illa i en skola som är hållningslös och präglas av oro. Vårt intryck är att det är medlemmar i egenskap av föräldrar som är de som mest efterfrågar ordning. (Resa i första klass (2001) sidan 168.) Det är viktigt att skolpersonal reagerar när elever skolkar, kommer sent till lektioner, skräpar ner, stör under lektionstid eller bryter mot andra både skrivna och oskrivna regler. Utan ett tydligt regelverk riskerar värdegrunden att luckras upp och en förvirring uppstår om vad som är rätt och fel. Men inte bara regler behövs utan också klara besked om vilka åtgärder som sätts in när regelverket inte efterlevs. Föräldrar ska på ett tidigt stadium kopplas in när elever stör arbetsron i skolan. Ogiltig frånvaro ska dokumenteras antingen direkt i betyget eller som en separat bilaga. Om elever tillåts bryta mot regler och förordningar i skolan utan att någon vuxen reagerar förloras respekten för rättssamhället och risken är stor att regler kommer att brytas även utanför skolans värld. Respekten för rättssamhället och dess grundläggande värderingar är viktig att upprätthålla och skolan har ett stort ansvar för att bygga upp denna respekt. För att stärka arbetet för en positiv arbetsmiljö i skolan anser vi att det krävs en tydligare uppföljning av elevernas uppträdande. En elev som beter sig illa måste få ett tydligt besked om att hans eller hennes uppförande inte accepteras i skolan lika väl som en elev som anstränger sig, är aktiv på lektionerna och omtänksam mot sina klasskamrater ska uppmuntras i sitt beteende. Vi vill därför att det till betyget ska bifogas ett omdöme om elevens uppträdande och engagemang i skolan. Omdömet kan liknas vid ett arbetsintyg som en arbetsgivare ger en anställd när denna slutar sin anställning. Där ges en beskrivning av den anställdes styrkor och svagheter när det gäller samarbetsförmåga, initiativförmåga, omtänksamhet, punktlighet, ordningsamhet och så vidare. Vi vill ge i uppdrag att ta fram vissa nyckelbegrepp som ska vara vägledande i detta arbete. Omdömet ska skrivas av elevens klassföreståndare efter samråd med övriga lärare som undervisar eleven. Vi ser det dessutom som en självklarhet att ogiltig frånvaro från skolan skrivs in i betygen. är detta frivilligt men det bör vara obligatoriskt i både och gymnasiet. Frånvaro för sjukdom eller elevrådsarbete ska inte tas upp som ogiltig frånvaro. Värdegrundsarbetet i skolan omfattar även jämställdhetsfrågor. Det handlar inte i första hand om att undervisa om jämställdhet utan att indirekt förmedla värderingar. Lärare måste vara medvetna om de könsstrukturer som finns både i samhället i stort och i skolans värld och aktivt verka för att dessa motarbetas. Här har lärarutbildningen ett stort ansvar. Flickors och pojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måste uppmärksammas. På vissa förskolor har man tagit könsrollsproblematiken på allvar då personalen har fått reflektera över sitt eget beteende gentemot pojkar och flickor i olika situationer. För många förskollärare och barnskötare har det blivit en aha-upplevelse när de kommit till insikt om hur de omedvetet behandlat pojkar och flickor olika utifrån stereotypa könsroller. Projekt av detta slag bör bli vanligare även i . Skolan bör aktivt uppmuntra såväl flickor som pojkar att söka sig till yrken/branscher som domineras av motsatt kön. Utöver de grundläggande basfärdigheterna, att läsa, skriva och räkna, har skolan tillsammans med föräldrarna ett ansvar för att förmedla den värdegrund som ligger till grund för vårt samhälle. För att lyckas med detta krävs att barnen får en förståelse för vår historia och kultur. Däri ligger rötterna till de värden som reglerar vårt sätt att leva tillsammans. Därför vill vi särskilt lyfta fram betydelsen av historia och religionskunskap i skolan. Kunskapen om våra historiska rötter har dokumenterade brister, vilket kan få förödande effekter . Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration är av särskild betydelse för unga människor. Genom ökade kunskaper historia kan ungdomar få kännedom till exempel om bakgrunden till många av de extrema politiska rörelser som finns . På så sätt kan skolan bidra till att minska ungdomars lockelse till dessa rörelser och stärka arbetet mot till exempel rasism, främlingsfientlighet och anarkism. Det är viktigt att historieämnet får tillräcklig tid och plats i undervisningen så att alla barn och ungdomar når de uppställda kunskapsmålen. Eftersom det är väl känt att det finns brister i de historiska kunskaperna är det motiverat att som ett komplement till den ordinarie undervisningen genomföra kunskapskampanjer för att förbättra elevernas kunskaper historia. Kunskapen om nazisternas brott under har stärkts i och med detta må ni berätta som genomfördes . Betydligt färre ungdomar känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Forum för levande historia bör få i uppdrag att genomföra en liknande kampanj om kommunismens illdåd. Religionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet ska vara en naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig för att lära känna det svenska kulturarvet men också andra länders religiösa och kulturella arv. Att ha god kunskap om och känna trygghet i den egna kulturen är nödvändigt för att känna respekt för andra kulturer. Därför måste kristendomen ha en särställning i religionsämnet. Genom att bli förtrogen med både sin egen och andras kulturella tradition kan en ömsesidig respekt och tolerans skapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar. 6Skolstart utifrån varje barns mognad Alla beslut som gäller barn ska utgå från principen om barnets bästa. Det gäller även skolstarten. Ingen kan bedöma vad som är barnets bästa bättre än de som står barnet närmast, i normalfallet barnets föräldrar. Barn mognar i olika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller ålder, andra först då de fyllt sju eller kanske . Föräldrarnas åsikt om när barnet är moget för att börja skolan ska tillmätas stor betydelse. Skolstarten bör kunna ske vid olika åldrar och kunna ske successivt. finns viss möjligheten till en flexibel skolstart inskriven i skollagen, men den utnyttjas i alltför liten omfattning. För att öka flexibiliteten och bättre anpassa sig efter varje elevs förutsättningar och behov vill uppmuntra kommunerna till större flexibilitet, till exempel skolstart varje termin. Skolans viktigaste uppgift är att uppnå målet att ge varje elev de kunskaper som är nödvändiga för att leva och verka i ett modernt samhälle. I läroplanen för definieras kunskap såsom fakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Denna breda kunskapssyn behöver utvecklas i skolans alla ämnen. Att kunna läsa, skriva och räkna hör till de absolut grundläggande kunskaperna för alla människor. Andelen elever som lämnar med underkänt i ett eller flera av dessa ämnen är alldeles för hög.Sedan det nuvarande betygssystemet infördes /98 har det blivit allt fler som lämnar utan att ha behörighet till gymnasiet. För att vara behörig krävs att eleven är godkänd i matematik, svenska och engelska. Andel elever ej behöriga till gymnasiet. (Källa: ) Professor konstaterar att: "... det [är] var tionde elev som inte når gymnasiebehörighet. Ändå ligger kraven uppenbart lägre än ." (Skola eller ungdomsomsorg (2002) sidan 88.) Om man istället ser till samtliga ämnen är resultaten ännu sämre. Från /98 till 2001/02 har andelen elever som har underkänt i något ämne när de lämnar ökat från drygt 20 till . Det innebär att var fjärde elev eller ungefär 25 000 16-åringar lämnar med icke godkänt i något ämne. Andel elever med ej godkänt i något ämne i årskurs nio. (Källa: ) Enligt uppgifter från stiftelsen har av vuxna svenskar lässvårigheter. Det har sin grund i en skola som inte klarar sin grundläggande uppgift. Elever är inte hopplösa fall. Det är möjligt för fler elever att lära sig dessa grundläggande kunskaper, om de får rätt stöd i rätt tid. Barn har olika talanger och intressen.Några är mer teoretiskt inriktade andra mer praktiskt. Detta måste återspeglas i skolans sätt att arbeta med eleverna. Läroplanens kunskapssyn, som beskrivits ovan, öppnar möjligheter för skolan att inte enbart fokusera på den teoretiska inlärningen utan att även se nya vägar till kunskap.Både praktisk och teoretisk förmåga måste värderas. Inom forskningen lyfts vikten av att utveckla olika typer av intelligens allt oftare fram som avgörande för att varje människa skall utvecklas. Tvärt emot dessa forskningsresultat har utvecklingen i skolan inneburit att det praktiska kunnandet steg för steg skjutits åt sidan till förmån för det teoretiska lärandet.