ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk279 · 2004-09-28 00:00:00 — Redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivaravgifter i lönebeskedet. Varför redovisas inte skatterna på ett bättre sätt i ? Det har visat sig att många människor i vårt land inte känner till vilka skatter de betalar och hur höga dessa är. Detta gäller i särskilt hög grad arbetsgivaravgifterna. Det beror i första hand på att arbetsgivaravgifterna inte normalt anges på lönebeskedet till den enskilde löntagaren. Av denna anledning är det många som inte vet hur stor del av arbetsgivaravgifterna som är ren skatt och hur stor del som utgörs av avgifter relaterade till förmåner. Den anställde har också svårt att veta vilka förmåner han eller hon har rätt till så länge varken skattedel eller avgiftsdel av arbetsgivaravgifterna redovisas. Arbetsavgifterna fungerar i praktiken som en dold skatt på arbete. Att den är dold visas av att många människor blir minst sagt förvånade när de får reda på hur stor del av kostnaden för exempelvis en bilreparation som utgörs av skatter och arbetsgivaravgifter. För att till exempel en bilmekaniker skall få behålla netto så får samhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern som reparerat ett enklare fel har i det här fallet skrivit en räkning på . När bilmekanikern har betalat momsbeloppet, betalat sin arbetsgivaravgift samt betalat sin inkomstskatt sååterstår det bara . Problemet för kunden som skall betala är att hon gör det för redan skattade pengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon skall få ut netto i lön. Om fler vanliga människor kände till dessa fakta skulle aldrig det höga skattetrycket tillsammans med arbetsgivaravgifterna accepteras. Det är inte rimligt att en person som utför en tjänst får ett litet belopp netto, medan samhället får nästan 4,5 gånger så mycket. Detta förhållande har givetvis i allra högsta grad bidragit till att många jobbar svart. På nästan alla andra områden anses det mycket viktigt att den enskilda människan får reda på exempelvis jämförelsepriser och hur stor del av priset som utgörs av moms. Självklart skall också den enskilde löntagaren ha rätt att få alla skatter öppet redovisade på lönebesked och inkomstuppgifter. När skatteutskottet tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, har motargumentet varit att inte belasta arbetsgivare med det merarbete som en majoritet i skatteutskottet ansett att ett införande av en obligatorisk uppgiftslämning skulle innebära. Detta anser vi inte vara ett giltigt motargument. Med dagens teknik innebär det inte mycket arbete för en arbetsgivare att lämna dessa uppgifter. Exempelvis har redovisat arbetsgivaravgiftens storlek på alla lönebesked. Det blev inga problem med merkostnader eftersom datorerna numera automatiskt räknar ut arbetsgivaravgiftens storlek och skriver ner beloppet på lönebeskedet. Vi anser att det bör vara en övergripande skyldighet för staten att se till att skattebetalande arbetstagare får tydliga uppgifter om hur stor del av lönen som går till skatter och arbetsgivaravgifter.
mot · GS02Sk281 · 2004-09-29 00:00:00 — Skatten på hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att ge hushållsnära tjänster skattereduktion. I dagens finns en mängd uppgifter som utförs på en svart marknad. Städning, fönsterputsning, trädgårdsskötsel och barnpassning är samtliga exempel på verksamheter som köps och tillhandahålls på en marknad som i högsta grad existerar, men som inte kan beskattas. Grunden till att situationen ser ut som den gör är de höga skattenivåerna samt den alltför höga momsen på tjänster. Framförallt momsen måste betraktas som ett svåröverstigligt hinder för att anlita sådana tjänster. Kostnaderna innebär också att de två grupper som är de största konsumenterna av svarta hushållsnära tjänster (äldre och barnfamiljer) inte kan betala vad som krävs för att skapa en vit marknad. Skillnaden mellan ersättningen till säljaren och köparens pris är helt enkelt för stor. Detta leder till att äldre inte får möjlighet att köpa förbättrad hemservice och att barnfamiljerna inte kan begränsa den stress som det exempelvis innebär att vara dubbelarbetande. Om skatten reducerades skulle däremot möjligheten att få in dessa tjänster på en vit marknad öka markant. Kostnaden i form av skattebortfall är mycket liten. En sänkning ger människor möjlighet att inordna sig i vårt gemensamma trygghetssystem, vilket minskar den svarta marknaden. Därför är det angeläget att sänka momsen på hushållsnära tjänster.
mot · GS02Sk282 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utförsåkning på skidor momsskattemässigt skall behandlas på samma sätt som annan idrottsverksamhet. Motionsutövning i allmänhet är utmärkt för folkhälsan och för individens välmående. Momsskattenivån för detta är satt till , med ett undantag, utförsåkning. Förutsättningen för utförsåkning får ändå sägas vara att vi transporteras upp i skidbacken med hjälp av skidlift. Skattemässigt betraktas detta som personbefordran och inte som idrottsutövning. En ologisk och obegriplig skillnad. Utförsåkning skall ses som personbefordran och tennis som idrottsutövning. följde momsnivån på transport med skidliftar övrig personbefordran. När momsen på personbefordran /01 sänktes till lämnades emellertid skidliftarna kvar som en egen unik skattekategori med tolv procents moms. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över gränsdragningarna för de olika momsnivåerna. Utredaren skall emellertid redovisa sina slutsatser först , vilket, om man skall vänta på utredningen, innebär att "misstaget" vad gäller skidskatten inte kan rättas till förrän tidigast till vintersäsongen 2006. Vi anser att det måste vara möjligt att besluta att utförsåkning momsskattemässigt skall behandlas på samma sätt som annan idrottsverksamhet utan att avvakta utredningen. Skidturismen är av stor, och växande, betydelse för den svenska fjällvärlden. Här finns en näring som har goda utvecklingsmöjligheter i ett vidsträckt glesbygdsområde som annars kämpar mot utflyttning och befolkningsminskning. En sådan näring bör staten därför inte motarbeta med att ologiskt kategorisera just utförsåkning med tillhörande liftåkande som personbefordran. Vinterturismen i vårt land har en stor potential som rätt utnyttjad kan bidra till att stärka sysselsättningen i områden med annars svag sysselsättning. Här har naturligtvis priset på liftkort en betydelse för efterfrågan. I omsätts i liftkortsinköp. Med nuvarande moms tar staten in 108 miljoner i momsintäkt. Med den lägre idrottsmomsen skulle statens intäkt minska med drygt 50 miljoner med samma omsättning. Med en sänkning av liftkortspriserna förefaller det högst troligt att antalet besökare i fjällen ökar med minst det bortfall som teoretiskt uppstår. En harmonisering av idrottsmomsen som också inkluderar utförsåkning bidrar inte bara till bättre folkhälsa utan stärker också förutsättningarna för en ökad turism i de områden som kanske behöver den bäst.
mot · GS02Sk283 · 2004-09-29 00:00:00 — Förenklade skatteregler för stiftelser och fonder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenkling av skattereglerna för stiftelser och fonder. Många frivilligorganisationer behöver inte bara händer, fötter och stora hjärtan, utan även finansiellt stöd för sin verksamhet och söker därför bidrag från stiftelser och fonder. och fond har sin stiftelseurkund, som anger hur avkastningen skall användas. Det kan gälla skilda vetenskapliga ändamål, men verksamhet för ungdom och äldre är vanligt. Av någon anledning tolkas stiftelseurkundernas hjälpbegrepp alltid som en ekonomisk hjälp. Det gäller exempelvis också när stiftelseurkunden talar om att "främja vård av behövande ålderstigna". Den äldre (ofta äldre-äldre) kan emellertid vara i behov av hjälp i en annan mening; kanske ha en psykisk eller fysisk funktionsstörning som kräver ledsagning till läkare, sjukgymnast eller motsvarande. Vårdbehovet är långt ifrån alltid ett ekonomiskt hjälpbehov. En snäv tolkning av stiftelseurkundernas bestämmelser från stiftelsernas/fondernas revisorer, handläggare eller beslutande styrelser kan led till att en sådan organisation som SPF Väntjänst får avslag på sin ansökan om bidrag. Situationen har emellertid komplicerats ytterligare, genom successivt hårdare och detaljerade skatteregler. Följande exempel åskådliggör situationen: En av landets större stiftelser lämnade ett miljonbidrag till . krävde att, för att stiftelsen inte skulle beskattas för det lämnade bidraget, den måste lämna en redogörelse för hur beloppet använts i detalj. Skattefrihet förelåg nämligen endast under förutsättning att hjälp kommit personer till godo som inte hade förmögenhet och inte heller en årsinkomst som översteg ca . För en frivilligorganisation, som t ex SPF Väntjänst, innebär det att de skulle behöva efterforska inkomst- och förmögenhetsförhållanden för de personer de hjälper. En i praktiken omöjlig uppgift - dessutom i strid med de humanitära värderingar som skall prägla vårt samhälle. Här krävs en ändring av skattereglerna.
mot · GS02Sk284 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av effektskatten. Vi har tidigare motionerat om den s k effektskatten på kärnkraft som enligt vår mening bör avskaffas. När motionen behandlats har det inte angetts några skäl till det avslag som varit för handen. I budgetpropositionen beskrivs effektskatten som en sanktionsskatt. Det handlar om en skattesanktion riktad mot några kraftproducenter, en sanktion i storleksordningen 2 miljarder . Men sanktionen drabbar inte bara producenterna utan också elkonsumenterna som ytterst betalar det samlade elpriset inklusive energiskatter. Ytterst innebär alltså skatten försämrad konkurrensförmåga för vår elintensiva industri. Och detta påverkar givetvis tillväxt och sysselsättning. Utöver att elproducenter och elkonsumenter förlorar på denna effektskatt förlorar också miljön. Detta eftersom det inte finns koldioxidfri elproduktion som kan ersätta det bortfall som kärnkraftsskatten kan komma att leda till. För tanken bakom effektskatten är att den ska bidra till att fasa ut kärnkraften och så länge inte alternativ finns framme kommer en sådan utveckling att leda till att importen av kolbaserad energiproduktion från och kontinenten kommer att öka vilket i sig innebär ökade koldioxidutsläpp. Tvärt emot svensk klimatpolitik. Vi är inte motståndare till en kärnkraftsavveckling. Men den ska ske genom elsparande och genom tillförsel av förnybar elproduktion. Så länge vi inte klarar av att fasa ut reaktorer på detta sätt måste vi ge rimliga villkor för den fortsatta driften. Därför bör konkurrenssnedvridande produktionsskatter avvecklas eller ersättas med konsumtionsskatter. När produktionsskatten på vattenkraft togs bort kompenserade staten det med en överföring till konsumtionsbeskattning. Vi anser det nödvändigt att regeringen lägger fram förslag om avveckling av effektskatten på kärnkraftsel.
mot · GS02Sk285 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning av de sociala konsekvenserna i glesbygden av höjda bilskatter. Medborgarna måste kunna få välja var i landet de vill bo. Den politik som genomförs hotar denna frihet. Höjda skatter på resor med egen bil slår hårt mot glesbygden och riskerar att påskynda de senaste årens utveckling med befolkningsminskning i glesbygdslänen. är familjer som bor i glesbygdskommuner missgynnade på grund av allt högre skatter på bensin och diesel, enligt bilaga 11 i Långtidsutredning. Om skatterna på bensin och diesel samt fordonsskatterna fortsätter att höjas finns risk för allvarliga sociala och ekonomiska följdverkningar för glesbygden, där kollektivtrafiken ofta saknas eller håller låg kvalitet. Faktorer som höga försäkringskostnader för bilar och höga oljepriser på världsmarknaden påverkar också situationen för glesbygdshushållen. Ofta är man också beroende av två bilar på grund av arbete och fritidsaktiviteter. Skattepolitiken får inte drivas så långt att det inte finns någon säkerhetsmarginal för hushållen om exempelvis oljepriset skulle stiga på världsmarknaden. Därför bör den sammanlagda effekten av skatter, bränslepriser och andra omkostnader analyseras. Regeringen bör skyndsamt se över effekterna för glesbygdshushållen av höga, sammanlagda bilkostnader. Man bör särskilt analysera konsekvenserna av ytterligare skattehöjningar på bensin, diesel och fordon i kombination med höjningar av övriga bilkostnader för bilberoende hushåll. Ökade bilkostnader för hushållen i glesbygden får inte hindra målsättningen att hela skall leva.
mot · GS02Sk286 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra och avveckla fastighetsskatten. Fastighetsskatten är orättvis, miljönegativ och konsumtionshämmande. Dessutom minskar den statens legitimitet, segregerar boendet och avfolkar skärgårdarna. Orättvis eftersom den ger mycket olika ekonomiska förutsättningar vid samma inkomst beroende på var man råkar bo. Miljönegativ eftersom åtgärder som en fastighetsägare vidtar för att t.ex. minska uppvärmningskostnaderna inte sällan "belönas" med högre taxeringsvärde och därmed högre fastighetsskatt. Fastighetsskatten hämmar konsumtionen eftersom det ekonomiska utrymmet för konsumtion minskar när skatten betalats. Fastighetsskatten minskar statens legitimitet. Många människor känner sig gravt lurade när de har försökt planera sina ekonomiska liv så att de skall kunna bo kvar i sina hem även som pensionärer. De har betalat sina lån och trott på socialdemokratiska löften före val. Vallöften som har blivit skattehöjningar efter valen. Många människors tillvaro har slagits i spillror. Absurda, orättvisa och orimliga konsekvenser har blivit följden. Det kan vara svårt att då känna solidaritet med en stat som agerar på det sättet! Fastighetsskatten avfolkar de attraktiva kustområdena inte minst i . Skärgårdssamhällena är oftast av mindre storlek och påöarna dessutom begränsade av naturliga orsaker - vatten. Vanligtvis utgör hamnområdena ett naturligt centrum för viktiga verksamheter och aktiviteter. har- ö- och kusttsamhällena dock blivit alltmer attraktiva för fritidsboende. är det centralt (och hamnnära) belägna fastigheter i dessa samhällen som successivt köps upp av kapitalstarka storstadsbor, utlänningar m fl. för att användas till fritidsboende . Beroende påökningen av huspriserna, som detta inneburit i många skärgårdssamhällen , blir den bofasta befolkningen i ökande grad numera utkonkurrerade som bostadsköpare. Eftersom andra alternativ till boende och även antalet småhustomter ofta är begränsade på dessa orter, tvingas det uppväxande släktet av den bofasta befolkningen därför inte sällan flytta från sina hemorter i skärgården och i stället bosätta sig på annat håll. Detta innebär i sin tur att samhälle efter samhälle utefter successivt håller på att "släckas ner" för att sannolikt inte bli något annat än semesterbyar och sommarviste för kapitalstarka individer pååret. För att "hela" skall leva måste fastighetsskatten successivt avvecklas med en början under kommande budgetperiod. De absurda orättvisor som ligger i effekten av den s.k. belägenhetsfaktorn gör att den bör omdefinieras och sänkas under nuvarande mandatperiod.
mot · GS02Sk287 · 2004-09-29 00:00:00 — Skattebefrielse för externa forskningsfinansiärer och forskningsdonationer beslutar att ändra lagstiftningen så att den medger skattebefrielse för forskningsdonationer i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att ta bort "skatten" (overheadkostnader) på anslag från externa finansiärer i enlighet med vad som anförs i motionen. De forskningsmedel som kommer från statligt håll räcker inte till på långa vägar och finansiering utifrån olika stiftelser och näringslivet blir alltmer betydelsefull för att grundforskningen skall kunna överleva. Därför är det ytterst motiverat att alla de pengar som tillförs forskningen från externa finansiärer och privata stiftelser skall vara skattebefriade för att alla medel ska komma forskningen till nytta utan statlig inblandning.
mot · GS02Sk289 · 2004-09-29 00:00:00 — Beskattning av viss mat tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av s.k. skräpmat. Som bekant ökar ohälsan kraftigt i till följd av dåliga matvanor och bristen på motion. Många kroniska sjukdomar som cancer, slaganfall, diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar liksom övervikt har samband med vad vi åter. Folk stoppar i sig tomma kalorier i stället för näringsriktig mat. Detta leder till näringsbrist med olika sjukdomstillstånd som följd. Det behövs en kraftfull folkbildningskampanj för att lära ut hälsosamma matvanor och för att förebygga sjukdomar. Eftersom slarv med kosten inte visar sig direkt, utan uppdagas i livet, är det särskilt viktigt att nå unga människor med denna information. Den brittiska regeringen överväger enligt tidningsuppgifter att införa straffskatt på skräpmat. På samma sätt borde vi i beskatta hårt all fet och söt mat, liksom mat med tomma kalorier och utan näringsämnen. skulle sådana åtgärder leda till sundare levnadsvanor. Det i sin tur skulle bespara samhället stora summor för utebliven sjukvård.
mot · GS02Sk290 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att jämställa skattesatserna på livemusik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se dansbanden som en del av vårt kulturarv. Att dansa har och kulturer varit ett självklart sätt att uttrycka sig och roa sig. Variationerna är många: folkdans, gammeldans, mogen dans, linedance m.fl. Dansen ger glädje, motion, hälsa, och livskvalité. kämpar allt fler människor mot övervikt och dansen kan för vissa ses som ett sätt att röra på sig till musik. För tillträde till dansarrangemang i är skattesatsen men för tillhandahållande av vissa andra kulturaktiviteter är skattesatsen . Den reducerade skattesatsen på tillämpas för inträde till föreställningar när det gäller cirkus, bio, teater, opera, baletter och till konserter, eftersom dessa anses gynna kulturlivet. Det är viktigt att vi börjar erkänna vårt kulturella arv av dansband och dess vikt. beskattas t ex dansbandskonserter med en högre moms än annan livemusik. Momsen på inträde till danstillställningar är . Det är olyckligt om det görs skillnad på synen på kultur och på vilken skattesats som ska råda på de ovan nämnda aktiviteterna. Ofta är våra dansbandsmusiker hårt arbetande människor som turnerar större delen av året och ändå missgynnas av den momssats som man tar ut för deras arbete. Vi måste sluta diskriminera de människor som vill dansa till livemusik, därför måste regeringen ta initiativ till en översyn av kulturmomsen.
mot · GS02Sk294 · 2004-09-30 00:00:00 — Likställande av kulturkort med friskvårdskort tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om kulturkort. Kultur är viktigt för människors välbefinnande och kan förebygga ohälsa. Införande av ett så kallat kulturkort skulle stimulera människor till ökad kulturell aktivitet som skulle öka deras välbefinnande. är det möjligt att inom företag att få avdrag för friskvård för sina anställda. Tyvärr räknas inte kultur som friskvård. Detta innebär att om ett företag vill erbjuda sina anställda kulturella upplevelser i form av ett kulturkort innebärande gratis eller subventionerade avgifter till kulturella evenemang drabbas företaget av sociala avgifter för detta. Den anställde förmånsbeskattas också. I utredningen på lika villkor(SOU 2000:91) står "Deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt oberoende av tidigare kulturvanor ökat deltagande åtföljs av bättre upplevd hälsa och minskat deltagande åtföljs av försämrad hälsa". Detta pekar på nyttan av kultur både för den enskilde individen och samhället. Jag anser att kulturupplevelser precis som friskvård skulle kunna anses som möjliga för företag att subventionera. Kulturkort borde precis som frisksportkort kunna utdelas till de anställda utan skattekonsekvenser.
mot · GS02Sk295 · 2004-09-30 00:00:00 — Likställd moms för dansbandsmusik och konserter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att momssatsen för dansbandsmusik och konserter skall vara lika. I har vi inom kultursektorn olika momssatser. Detta är olyckligt. Momsen är högre när en orkester spelar dansbandsmusik än när samma orkester ger en konsert. Detta är obegripligt för de flesta människor. Vad är skillnaden om musiken framförs på en dansbana eller som konsert på ett kanske likadant nöjesställe. När orkester spelar dansmusik skall den högre momssatsen utgå, men när han spelar konsert skall den lägre utgå. Detta gäller även om samma musik spelas. Detta kan inte få fortgå. Det måste bli samma moms på dansmusik som på konserter.
mot · GS02Sk297 · 2004-09-29 00:00:00 — Stiftelser med allmännyttiga ändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stiftelser med allmännyttiga ändamål. Stiftelser med allmännyttigt ändamål kan vara befriade från skatten. Några stiftelser har ansetts så höggradigt allmännyttiga att de direkt namnges i lagtexten, den så kallade katalogen. har endast ett fåtal organisationer lagts till i katalogen, medan man kan anse att många av de har ändamål som inte känns relevanta i dagens samhälle. Till kvalificerade allmännyttiga stiftelser räknas bland annat sådana som ska främja vård och uppfostran av barn. , vars ändamål är att främja idrottsutövande genom stöd till idrottens organisationer och stipendier till idrottsutövande ungdom, faller inte under de kvalificerade ändamålen som anges i lagen. Det råder ingen tvekan om att begreppet vård och uppfostran av barn inte omfattar idrottsverksamhet, vilket framgår av förarbeten till inkomstskattelagen och visar sig i praxis. Lagen om stiftelser är därför i högsta grad omodern. Idrott är en bra sysselsättning, som ger en bra uppfostran för våra barn och ungdomar. Därför borde inkomstskattelagen ändras så att bidrag till idrottsrörelser, som är direkt destinerat till barn- och ungdomsverksamhet, anses tillgodose ändamålet att främja vård och uppfostran av barn.
mot · GS02Sk299 · 2004-09-29 00:00:00 — Moms för second hand-butiker tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moms på frivilligarbete. föreslår med hänvisning till ett EU-direktiv att moms införs på försäljningsintäkter i second hand-butiker. Detta är mycket negativt för Röda Korset, Myrorna, kyrkor och andra ideella organisationers verksamhet. De flesta skänkta kläder och andra varor som säljs i dessa butiker har redan tidigare givit staten momsintäkter, nämligen vid nyinköpet. Denna "dubbelbeskattning" uppfattas av medborgarna enbart som klåfingrigt och sniket. Det frivilliga arbetet i behöver snarare uppskattas än försvåras. Detta gratisarbete utgör en stor samhällsekonomisk nytta, vilket i pengar kan uppskattas till . Men det allra viktigaste motivet för att uppmuntra frivilligorganisationernas arbete är, enligt vår uppfattning, de sociala insatser som görs inom landet och det bidrag till internationellt hjälparbete som de ger. Här är intäkterna från second hand-butikernas försäljning ovärderlig. Utöver frivilligarbetet som utförs i butikerna bereder de ofta möjlighet till arbete för personer som inte betraktas som helt anställningsbara på den reguljära arbetsmarknaden. Många kommuner samverkar med bland annat Röda Korsets Kupor för att ordna daglig sysselsättning till människor med funktionshinder. En eventuell momsbeläggning innebär också ett administrativt merarbete för de ideella organisationerna. Även om det finns många ideellt arbetande personer såär det inte för att utföra "byråkratarbete" som människor engagerar sig. Risken är att ytterligare kostnader läggs på organisationerna genom att man tvingas anställa administratörer. Frågan har under föregående riksdagsår varit föremål för debatt och frågor i kammaren. Något entydigt svar på att risken för en beskattning definitivt är avförd från regeringens agenda har dock inte lämnats. Berörda organisationer har heller inte fått ett klargörande besked.