mot · GS02U274 · 2004-11-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsättningsvis verkar för, både i dialogen mellan och samt i EU:s dialog med , att de mänskliga rättigheterna i respekteras fullt ut också för minoriteterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i sina utrikespolitiska kontakter kräver att många miljoner troende får möjlighet att samlas fritt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i sina utrikespolitiska kontakter på alla sätt verkar för att Rebiya släpps ut från fängelset. Händelseutvecklingen i Xinjiang i nordvästra föranleder oro. Den kinesiska regeringen utsätter en av landets minoriteter, uigurerna, för ett omfattande och systematiskt förtryck. Denna minoritet i är lika stor som befolkning. Om detta står att läsa i rapporter utgivna av (Gross violations of human rights in the Xinjiang Uighur Autonomous Region, 17/18/99, 1999). Rebiya är mamma till 10 barn. Hon var en framgångsrik uigurisk affärskvinna men har blivit dömd till fängelse för att hon skickat "statshemligheter" till sin make som är flykting utomlands. "Statshemligheterna" var offentliga kinesiska tidningar. Rebiya var delegat vid i och har startat en organisation för att hjälpa uiguriska kvinnor att starta egna företag. Rebiya var ledamot i autonoma regions politiska konsultativa konferens till 1998. (S.CON.RES 81 Resolution i amerikanska senaten , 17/10/00). På en fråga i (1999/2000:1021) svarade skriftligt och hon lovade: "Med den kinesiska regeringen kommer vi att fortsätta att ta upp frågor om utsatta folkgruppers ställning i ." Det är därför av stor vikt att utrikesminister sätter sig in i Rebiya fall samt vädjar för hennes frigivning. "Den kinesiska samvetsfången Rebiya har tilldelats årets , ett norskt människorättspris. Den 58-åriga kvinnan får priset för sin roll i folkslaget uigurernas kamp för grundläggande mänskliga rättigheter. Hon har länge utmärkt sig i kampen mot social och ekonomisk marginalisering och startade hon föreningen mödrars rörelse för att främja kvinnors mänskliga rättigheter och ekonomisk frihet. vill med det här priset rikta en kraftig uppmaning till om att föra en politik som respekterar medborgerliga, ekonomiska och kulturella rättigheter för uigurerna och andra minoriteter i , sade stiftelsen ordförande . dömdes till fängelse för att ha kritiserat kinesiska myndigheters förtryck av den turkspråkiga och till största delen muslimska minoriteten" (TT - NTB, Tidningen ). Kommer Rebiya att släppas fri från fängelset så att hon kan motta sitt välförtjänta människorättspris i ? Eller behövs det ett till Rebiya för att hon ska få sin frihet åter? Amnesty vädjar i rapporten (17/010/2002) till bl.a. och de centralasiatiska grannländerna att inte skicka tillbaka uiguriska flyktingar till . Uigurerna saknar ett eget land men de bör inte sakna om de behöver fly. Kan acceptera att en svensk UNHCR-flykting utlämnas och fängslas i det land han redan flytt ifrån? flydde från Xinjiang i nordvästra för att söka skydd i . Han blev accepterad som flykting av UNHCR och väntade på förflyttning till när han mötte pakistanska regeringstjänstemän; har inte hörts av . Enligt uppgift har med tvång blivit tillbakasänd till , där han blev fängslad. Enligt vissa källor anklagades han för att ha ansökt om flyktingstatus och för att han hjälpt uiguriska flyktingar i . fall är typiskt för flera uigurer som har blivit tillbakaskickade med tvång till från grannländerna . Detta är bara ett av alla de otaliga fall som finns om hur uiguriska flyktingar behandlas. 50 uigurer dömda till döden Mer än 50 uigurer har dömts till döden i Xinjiang Uighur Autonomous Region (XUAR) i nordvästra . De riskerar att bli avrättade när som helst. Enligt en rapport från Reuters nyhetsbyrå sade sekreteraren för det regionala , , till besökande journalister att ingen av de dömda ännu hade blivit avrättad. Den bör i sina kontakter med de kinesiska myndigheterna skyndsamt verka för att dödsstraffen blir upphävda och att de 50 uigurernas namn blir offentliga och deras säkerhet garanteras. Myndigheterna bör kontrollera deras rättegångar, frige dem eller ställa dem inför rätta i överensstämmelse med rättvis internationell standard. bör verka för att avskaffar dödsstraffet. (17/046/2004) och EU:s dialog med om mänskliga rättigheter I artikeln i berättar , tidigare rådgivare åt i frågor om humanitär rätt. "Framför allt var det mänskliga rättigheter som blev paradfråga fast själv ville hon inte se det som en särskild fråga. I stället genomdrev hon att UD skulle låta denna dimension genomsyra allt arbete. Det var kontroversiellt, skulle verkligen handelsrelationerna få störas av diskussioner om avrättade dissidenter i ? Men arbetssättet etablerades och gick vidare till att försöka påverka EU i samma riktning. Under ordförandeskap var det en fråga hon arbetade med. Vid det informella utrikesministermötet i , till exempel, sa hon till EU-kommissionären att han inte fick komma om han inte hade med sig ett papper på hur mänskliga rättigheter skulle integreras i hela det kommande arbetet. Hon pressade alla att göra sin hemläxa. På så sätt europeiserades det hon själv drivit igenom här hemma, berättar ." Vi känner tacksamhet för vad gjorde inom området mänskliga rättigheter och vi vädjar till den nya svenska utrikesministern att förvalta detta arv väl. kommer att bedöma de nuvarande kinesiska ledarna i efterhand. Om det skrivs om grymma härskare eller om kinesiska ledare som behandlar minoriteterna väl, det kan de kinesiska ledarna själva påverka nu genom sina handlingar, men vi tror att även vi kan påverka dem genom den svenska utrikespolitiken. Kristna både inom och utanför den registrerade kyrkan (tre-själv-rörelsen) får ofta kämpa mot myndigheternas godtycke och bestraffningar. är många av de Vatikantrogna katolska biskoparna i antingen i husarrest eller i fängelse. Fler än 100 ledare för husförsamlingarna blev arresterade i Xinjiang (). De flesta har blivit släppta, men varför man arresterar troende från husförsamlingarna som samlas till några dagars utbildning är obegripligt, i alla fall om man säger sig ha religionsfrihet. Det liknar ofrihet och förtryck. Registrerade pastorer trakasseras också regelbundet då de lämnat de ramar som myndigheterna fastställt. borde det vara dags för verklig religionsfrihet i . Bort med "konventikelplakatet". Vi lever ju inte ! Den som känner till vad de svenska folkrörelserna har bidragit med när gick från till ett demokratiskt land bör kunna inge den kinesiska regeringen trygghet och framtidstro så att de vågar ge de troende full frihet att samlas.