mot · GS02N410 · 2004-10-04 00:00:00 — sänktes äntligen skatten på kraftvärme, vilket vi kristdemokrater välkomnade. Det är olyckligt att regeringen i sitt förslag om fördelning av utsläppsrätter återigen behandlar kraftvärmeindustrin styvmoderligt trots att kraftvärme är effektivt energiutnyttjande. Medan industrin fått hygglig utdelning anser sig kraftsektorn mycket missgynnad. Detta trots att inriktningen som angivits från regeringens sida har varit att fördelningen skulle ske så att effektiva anläggningar skulle främjas. Ännu ett exempel på ryckigheten i regeringens energipolitik. Det gör till exempel att det gaskombikraftverk, , som håller på att byggas i endast tilldelas av de förväntade utsläppen för som beräknas bli med full effekt. Resten måste alltså köpas upp, vilket givetvis ställer hela projektkalkylen på kant. Om hade placerats i hade tilldelningen blivit , i och i under den första handelsperioden. utsätter med andra ord svensk kraftvärmeindustri för en utländsk konkurrens på ojämna villkor. En utbyggnad av kraftvärmen planeras på flera håll i , men denna utbyggnad är beroende av att statsmakten ger energiföretagen stabila och rättvisa spelregler. är beredda att ge dem det. Regeringen har tillsatt en intern utredning om energiskatterna som bland annat har i uppgift att titta på denna beskattning av kraftvärmen. Det är viktigt att en lösning snabbt presenteras som ger kraftvärmen goda förutsättningar till lönsam produktion och att koldioxidskatten på kraftvärme kan slopas utan att man tillgriper höjd vattenkraftsskatt. Ett sätt att minska andelen fossila energibärare, till exempel olja, och de totala utsläppen av koldioxid kan vara att kombinera produktion av el, värme och fordonsdrivmedel. I så kallad biomassabaserad konvertering (bioenergikombinat) sker sådan kombinerad produktion där biomassa från till exempel skogsbruk, skogsindustri och energiskogsodling kan utnyttjas. Genom så kallad konvertering förgasas biomassan till en så kallad syntesgas som sedan kan användas som bränslegas, för syntes av drivmedel (till exempel DME eller metanol) eller för elproduktion. Spillvärme kan användas till fjärrvärme eller för att torka ny bioråvara. För hela är användningen av fossila energibärare . Användningen domineras av transportsektorn som står för , följd av individuell husuppvärmning som uppgår till . Bränsle till industripannor står för och användningen för fjärrvärme och elkraft motsvarar . Potentialen för ny bioråvara innan konvertering uppskattas till och efter konvertering till . Denna potential utgörs huvudsakligen av ännu inte utnyttjad biomassa från skogsbruk och skogsindustri (inklusive träavfall i samhället). anser det vara möjligt att ersätta av de fossila energidrivmedlen genom konvertering till el, värme och drivmedel med befintlig teknik. Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät och distributionen av fjärrvärme är effektivt och miljömässigt mycket positivt. Dock innebär det att distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att byta leverantör på grund av priser eller leveransvillkor. anser att konsumenterna bör skyddas från oskäliga prishöjningar. Hur detta ska kunna ske måste utredas. Möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning alternativt att krav på att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form bör utredas. Utredningen (dir 2002:160) ska vara klar och ska föreslååtgärder för ökat konsumentskydd mot höga priser på fjärrvärme. Även vad gäller stödet till fjärrvärme ger sig ryckigheten i regeringens bidragsverksamhet tillkänna. Konvertering av fastigheter med eluppvärmning till fjärrvärmesystem gavs statligt stöd . Stödet togs bort för att införas i en reviderad version 2001-2003. anser det som en angelägen uppgift att stimulera till ökad fjärrvärmeanslutning och konstaterar än en gång att regeringen genom sin ryckighet motverkar sina egna syften. föreslår därför ett investeringsbidrag för villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning, vilket beskrivs närmare under senare avsnitt. Till geotermisk energi räknas i huvudsak energi i form av värme som finns lagrad i berggrunden alltsedan jordens bildande eller energi som ständigt nybildas som en följd av radioaktivt sönderfall i jordens inre. Eftersom den sammanlagda lagrade energimängden i jordens inre och i s.k. meteoritkratrar är mycket stor, finns åtminstone i teorin förutsättningar för en närmast outsinlig, miljövänlig energikälla. När geotermisk energi ska utvinnas krävs omfattande förundersökningar och prospektering. Den tillgängliga energiformen varierar bl.a. beroende på berggrundens uppbyggnad och sammansättning. Om den geotermiska energin inte är lättillgänglig kan den bli förhållandevis dyr att utvinna. Avgörande för var det kan vara intressant att borra är hur mycket temperaturen ökar i berggrunden för varje meter. Berggrunden bör också innehålla många sprickor och håligheter för att det ska bli en god ekonomi i projektet. anses ha särskilt god berggrund för geotermisk värme i . I har därför provborrning skett och i några andra städer som finns liknande planer. anser att geotermisk energi kan vara en del i mångfalden i framtidens energiförsörjning och att utvecklingen på området noga ska följas. anser att de små kraftverkens bidrag till eltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk har stängts och en majoritet i står bakom en principöverenskommelse om att ett andra verk ska stängas. Tillförsel av ny el måste bygga på förnybara energislag och dåär de små elproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl är EU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inom EU fram , samt de åtaganden som fastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 500 vindkraftverk samt vissa kraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion. Den industriella kompetensnivån måste bibehållas inför det förväntat ökande internationella behovet av utrustningar för förnybar energiproduktion. går utvecklingen inom vattenkraftssektorn i fel riktning. Företag läggs ner och kunskap går förlorad. Om denna trend fortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraft lyfter och kommer kanske till och med att uppleva svårigheter med att underhålla och modernisera beståndet av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och en rimlig prisnivåär avgörande för den småskaliga produktionen och dess servicebransch. Energihushållningsprogrammen, som är en del av energiöverenskommelsen, har inte fått något större genomslag. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringar ska komma till stånd är det avgörande att de investeringar i energisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. vill avveckla fastighetsskatten, men så länge den finns kvar måste den ha en utformning som inte håller tillbaka vällovliga investeringar. Därför behöver reglerna för den statliga fastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt. Den mycket kraftiga utbyggnaden av elvärmen i vårt land är ett resultat av låga priser samt det faktum att det fanns ett stort elöverskott som resultat av tolvreaktorsprogrammet. I stora delar av är elen så dyr att få konsumenter skulle komma på tanken att använda el till att värma bostäder. användes direktverkande el för uppvärmning. Av dessa var för uppvärmning av enfamiljshus.3 Det innebär att av all el i går åt till att värma bostäder och lokaler. Det var i sig logiskt att satsa på elvärmen i ett läge då möjligheterna till export av el var små. Efter den stora utbyggnaden av kärnkraften fanns ett överskott av el som på så sätt fick sin avsättning i villor och bostäder. På det viset kunde också importen av olja och kol hållas tillbaka. Men sett till effektiviteten i elanvändningen innebär elvärmen ett slöseri. Den högvärdiga elektriciteten bör främst reserveras för andra användningsområden. 7.1.1Investeringsbidrag för byte från direktverkande eluppvärmning anser att uppvärmningen av bostäder och lokaler tar i anspråk en alltför stor andel av den el som konsumeras i . Hela samhället och de enskilda hushållen är sårbara på grund av att så många använder direktverkande el för uppvärmning. Vad händer om det blir elbrist med starkt stigande elpriser för alla de bostadsägare som är beroende av el för värme i sitt hem? föreslår därför att ett statligt bidrag införs som uppgår till av investeringskostnaden i ett nytt eller ett kompletterande uppvärmningssystem för husägare med direktverkande el som enda energikälla. Det statliga bidraget får ej heller överstiga per villa. Kostnaden för att sätta in ett vattenburet system är . Det är alltså en hög investeringskostnad. Investeringen kan också vara en värmepump. Varje kWh elenergi som en värmepump tillförs, ger cirka tre kWh värmeenergi till huset. Värmepumpar kan användas för uteluftvärme, frånluftvärme, berg- samt ytjord- eller sjövärme. En pump med en avgiven effekt som är av husets maximala effektbehov ger av årsenergibehovet för uppvärmning och varmvatten. I till exempel en villa med vattenburen elvärme är värmepump således ett mycket effektivt sätt att minska elförbrukningen. Det är av yttersta vikt att ett investeringsbidrag löper långsiktigt . vill ha en väl fungerande energi- och elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraft och ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har också initialt visat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna. Dock har skattehöjningen varit betydande och oförsvarligt stora vinster tas ut av producenterna. De tre största producenternas andel av den totala svenska marknaden är avsevärd och konkurrensen därmed begränsad. Avregleringsreformen genomfördes snabbt och därför uppstod vissa problem av övergångsnatur. Konsumenterna drabbas exempelvis fortfarande av omotiverat höga nätavgifter. Nätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet på elfakturan. Avgiften ska enligt ellagen vara skälig. har ansvaret för att granska skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statens kostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalar elkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång . Det finns drygt 200 nätföretag och begärde förklaringar från cirka 100 operatörer som höjt eller haft tveksamheter i sina tariffer. I klagade villaägarna till och ett par tusen villaägare fick en sänkning av nätavgiften med . betalar många hushåll runt om i landet ett överpris. De 46 företag som höjt sina avgifter har förelagts att sänka dem till nivå. beslut har emellertid regelmässigt överklagats och inga beslut har gett utslag i form av fällande dom. Allt talar för att är alltför tandlös . Därför är det angeläget att regeringen påskyndar utveckling av former för bedömning av nättarifferna och ger myndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder. Myndigheten har fått i uppdrag att presentera en modell för priskontroll när det gäller elbranschens avgifter. Man har misslyckats att finna en modell som accepteras av branschen. Det förslag som presenterats (Nätnyttomodellen) skulle innebära kännbara förluster och dåliga investeringsincitament för branschen. anser också att det s.k. nätmonopol som finns i är till energikonsumenternas nackdel. Ett sanktionssystem bör införas som kan hindra nätbolag ifrån att bryta mot regelverket vid byte av elleverantör. är även tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden. Marknaden öppnades och det är angeläget att verksamheten fungerar tillfredsställande. bör intensifiera sitt arbete med att utveckla tillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar. Handläggningstiderna för koncessionsärenden måste kortas. Regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om en avveckling av innebär att regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsen på ett mycket medvetet sätt bidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med el från fossilförbränning, har tvingat att anhålla om tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, fåöka utsläppen. Detta går stick i stäv med det s.k. Kyotoprotokollet som har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-länderna åtar sig att minska sina utsläpp med . EU ska gemensamt minska utsläppen . Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsak kompenserats av import av dansk kolkraft. Miljöeffekterna av stängningen har blivit årliga ökade utsläpp av koldioxid, svaveloxider och kväveoxider. har, i rapporten elproduktion och CO2-utsläpp i , undersökt vilken marginalproducerad el som kommer att nyttjas i bland annat utifrån scenariot att stängs. Resultatet av studien visar att det kommer att vara kolkondenskraftsproducerad el från danska som utgör marginalproduktionen. Således kommer varje enhets reducering av elproduktionen i att föra med sig ökade CO2-utsläpp från de danska kolkraftverken. anser att effekterna av stängningen borde ha belysts i en miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Växthuseffekten kan vara det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. Ansvaret för kommande generationer måste vara en viktig drivkraft i arbetet för att minska klimatpåverkande utsläpp. anser att ett europeiskt perspektiv måste läggas på energipolitiken. Energibeslut måste fattas i samklang med övriga . Från avvecklades den europeiska energimarknaden för företag. Samma sak sker för hushåll från . Dessvärre har den inte gjort någonting för att förbereda och svensk energimarknad på det som komma ska. Avregleringen ska, trots högre elpriser i , inte ses som ett hot utan som en möjlighet. är nettoimportör av el, men har grundläggande förutsättningar för att kunna bli en stor nettoexportör till våra europeiska grannar. Det skulle dessutom röra sig om el som gör grönare eftersom all el som produceras på marginalen i kommer från olja eller kol. Men för att ska kunna bli en elexportnation krävs förstås en regering som ger sitt stöd till en sådan utveckling. Såär inte fallet . är nästan bäst i på att producera el utan utsläpp men använder nästan mest el av alla. Basindustri och det kalla klimatet har betydelse för denna situation. Det finns också en stor besparingspotential om rätt styrmedel sätts in. Ett sådant är att byta bort direktel för uppvärmning i hushållen. menar att bör genom att öka produktionskapaciteten och överföringskapaciteten kunna bli en nettoexportör till . En avreglerad europeisk marknad erbjuder stora möjligheter. Men då måste en betydligt större långsiktighet finnas i besluten. 9.1Europa klarar inte utsläppsmålen Enligt () ökade EU-ländernas CO2-utsläpp med ungefär en procent. Detta som man endast lyckats minska utsläppen (se tabell). EU-länderna har som åtagande, enligt , att minska de totala koldioxidutsläppen , basåret är . Enligt EEA är denna målsättning i det närmaste omöjlig att uppnå med tanke på utvecklingen . EU-ländernas CO2-utsläpp och mål för 2008-20124 -7,5 -44,2 -6,5 -18,3 -10,7 -12,5 -3,3 -2,3 Tio av medlemsländerna verkar vara på väg att skjuta över sitt mål med relativt stor marginal medan , och trots allt ser ut att kunna nå sina mål. Utvecklingen visar tydligt att om inget radikalt görs så kommer inte EU att klara av de målsättningar man åtagit sig i samband med Kyoto. måste visa ledarskap när det gäller klimatfrågan. Om man inte kan föregå med gott exempel så går det heller inte att påverka andra länder att faktiskt ansluta sig till . För att begränsa klimatutsläppen krävs olika åtgärder, fram för allt insatser för bättre energihushållning samt en övergång till alternativa energikällor, främst förnybar energi. Transporternas roll måste beaktas. Medlemsländernas förutsättningar att satsa på förnybar energi varierar starkt. Länder som och saknar vattenkraft och har begränsade möjligheter för odling av biomassa. Ett land som däremot har goda förutsättningar både vad gäller vattenkraft och biomassa. Det är därför rimligt att de olika medlemsländerna hjälper varandra när det gäller att klara CO2-målen, det vill säga utnyttjar de möjligheter frihandeln ger när energimarknaden blir gemensam. har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det, just på grund av ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom till exempel en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. På energiministrarnas ministerråd nåddes en politisk uppgörelse om att påskynda liberaliseringen av energi- och gasmarknaden. Enligt överenskommelsen ska en liberalisering av el- och gasmarknaderna för icke-hushållsförbrukare genomföras , och marknaderna ska öppnas fullständigt för alla konsumenter . I överenskommelsen fastställdes också bestämmelser om uppdelning av verksamheterna för systemansvariga för överföringssystem och för distributionssystem och tillsynsuppgifter. Beslutet innebär att energipolitiken måste utformas utifrån ett europeiskt perspektiv och inte längre hanteras som en del av inrikespolitiken. Det beklagliga är att regeringen valt att bortse från de nya perspektiv som öppnas upp när framför allt elmarknaden blir gemensam. Det innebär att både företag och enskilda hushåll har dålig beredskap för de prishöjningar som blir en ofrånkomlig del av den gemensamma marknaden.För att inte företag och hushåll plötsligt ska överraskas av kraftigt höjda elpriser måste de möjligheter som finns i vårt land att hushålla långt bättre med energin ses över. På kontinenten är elpriset avsevärt högre än i , inte minst för industrin. Genomsnittspriserna är minst dubbelt så höga som i . Vid hög belastning, det vill säga då efterfrågan är som högst, är taxorna högre. De högre priserna på kontinenten har lett till en avsevärt lägre elanvändning än i vårt land. I många av EU:s medlemsländer är konsumtionen per capita bara en tredjedel av . Klimatet spelar in, liksom den höga andelen elintensiv industri i vårt land. Det är viktigt att nu skapar kraftfulla incitament för företag och hushåll att minska sin elanvändning. Genomsnittliga elpriser 2002 för hushåll som konsumerar 20 000 kWh/år5 Dagens nordiska system är energidimensionerat, vilket betyder att det är magasinens fyllnadsgrad som styr priserna i medan effektproblemen är relativt begränsade. På kontinenten är det däremot effektdimensionerat, vilket innebär att det är kraftverkens kapacitet som är avgörande. Det uppstår signifikant risk för brist då industrin går för fullt. Detta innebär att man exempelvis i behöver köpa ström för att slippa investera i nya kraftverk. kommer då att kunna utnyttja vattenkraften på ett helt nytt sätt. Ström kan importeras billigt och skickas strömmen tillbaka 2-3 gånger dyrare. är spotpriset på den europeiska marknaden dubbelt så högt som nattpriset. 9.3Sveriges roll i energisystem är en del av Europeiska unionen. Före EU-inträdet var det logiskt att inom flertalet sektorer satsa på typiskt svenska lösningar. Men så kan inte politiken föras . Beslut måste fattas i samklang med övriga . Om inte så sker missas stora möjligheter att snabbt och effektivt bidra till att möta Kyotoprotokollets krav på lägre koldioxidutsläpp som en klimatstrategi med "europeiska förtecken" ska leda till. EU-länderna har enats om ambitiösa mål för att öka användningen av förnybar energi. av elproduktionen ska 2010 baseras på förnybar energi. I samband med detta (EG-direktiv /77) uppmanades att öka andelen förnybar energi med totalt per årsbasis . Även om redan utnyttjar stora mängder förnybar energi, främst genom det omfattande vattenkraftsprogrammet, finns mycket goda förutsättningar för ytterligare satsningar på förnybar energi, inte minst biomassa för kraftvärme. anser att ambitionerna bör ligga högt och föreslår därför att den ursprungliga ambitionsnivån, det vill säga ytterligare påårsbasis från förnybar energi , ska gälla. har varje lands elproduktion i princip svarat motrespektive lands elkonsumtion. På en fri europeisk elmarknad är emellertid alla kraftverk, oberoende av lokalisering, en del av den europeiska produktionskapacitet från vilken alla köper sin ström. är nästan bäst på att producera el utan utsläpp men använder vi nästan mest el av alla. På marginalen kommer det att bli så att den sist påsatta svenska lampan eller spisen eller industrimotorn tar sin el från det dyraste kraftverket i . Detta kallas den marginella produktionen och den kommer att vara kolkondens med låg verkningsgrad och stora utsläpp. Alla andra kraftverk går alldeles oavsett om ytterligare en lampa tänds eller släcks. Det är detta förhållande som gör, att den el som blir över genom ett ökat elsparande i skulle kunna ersätta dyr och ineffektiv kolkondens i länder som , och . 9.4Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens område Regeringen och samarbetspartiernas energipolitik saknar såväl långsiktighet som ett Europaperspektiv. Man har konsekvent bortsett ifrån de möjligheter som en framtida gemensam europeisk elmarknad erbjuder. Denna marknad kommer att erbjuda stora möjligheter för att i samarbete med EU effektivt och dessutom billigt bidra till att möta de krav som EU står inför enligt Kyotoprotokollet. Den svenska elmarknadens avreglering 1996 får nu sin motsvarighet när elmarknaden i genomförs 2004 och 2007. Den innebär att svenska kraftproducenter kan sälja el till kontinenten . Reformen underlättar både export och import av el. Flera nya överföringskablar till kontinenten ska byggas enligt eldirektivet från både och . Existerande överföringskapacitet i MW till vår omvärld med kolkondens som kan ersättas:6 Kapaciteten motsvarar av hela kärnkraftsproduktionen. 9.5Energibesparingar viktig strategi för att minska klimatutsläppen Som redan framhållits måste klimathotet framför allt mötas genom två parallella strategier: bättre hushållning och ökad satsning på förnybar energi.Ett område där ambitionerna definitivt måste höjas är energisparandet i byggbeståndet. Bostäder och kontorslokaler svarar för av all energianvändning. Analyser inom bl.a. har visat att byggsektorns totala utsläpp av växthusgaser i skulle kunna minskas med . Potentialen för energisparåtgärder inom byggnadssektorn - både gamla och nya hus, i såväl bostadshus som industrifastigheter - har beräknats kunna sänka utsläppen av CO2 inom EU med , vilket motsvarar av CO2-utsläppen . Det byggnadsdirektiv som EU beslutat om för att förbättra energihushållningen är ett steg på vägen, men alls inte tillräckligt. Analyser av Volvos fabriker i och visar att tidigare gjorde av med ungefär dubbelt så mycket el per producerad bil som anläggningen i . Genom aktiva åtgärder har man reducerat elanvändningen avsevärt. På samma sätt är det när man jämför fabriker i med motsvarande tillverkning i andra länder. Svenska anläggningar har stora möjligheter att minska elanvändningen långt bättre än . Annars finns det en stor risk att lägger tillverkningen av nästa Volvomodell i och att producerar nästa generation spisar i . De skillnader som finns i energianvändning rör inte i första hand själva produktionsprocessen. Den högre elanvändningen beror i första hand på aktiviteter som uppvärmning, ventilation, kylning, belysning etc. Svensk industri tål inte flera allvarliga nackdelar på kostnadssidan jämfört med omvärlden. flyttar många företag utomlands. Det vore djupt tragiskt om företagsflytten skulle fortsätta på grund av för höga elkostnader.