mot · GS02Ub222 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blir universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall erhålla motsvarande stöd som andra lärosäten som tilldelats vetenskapsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får kompensation för sitt utvidgade grundutbildningsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om relationen mellan grundutbildningsmedel och forskningsmedel till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolas betydelse för att bidra till att fler får högre utbildning och forskarutbildning i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konstnärligt utvecklingsarbete vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i dans vid . är ett expansivt lärosäte i en viktig del av . Högskolan är lokaliserad till huvudsakligen och med lärcenter på många olika platser i och . Högskolan ligger i ett befolkningstätt område av . är främsta tillväxtmotor och varje investerad krona i ger tillväxteffekter som kommer hela till del i form av företagande, arbete, skatteintäkter och välfärd. Inte minst det goda samarbetet med Teknikbyn i visar vilka positiva effekter för företagandet en väl fungerande högskola kan få. är det också av regionala, sociala och arbetsmarknadsmässiga skäl viktigt att får goda villkor. Högskolans två hemmalän, och , har låg andel högskoleutbildade och befinner sig i gränstrakten mellan det industriella samhällets struktur och kunskapssamhällets nya förutsättningar och möjligheter. Högskolan tar aktiva initiativ, t ex UMIL - "Utbildning mitt i livet", för att möta denna situation. För att högskoleutbildning ska komma fler till del är det angeläget att får möjlighet att växa och utvecklas. Vid högskolan bedrivs också forskning som är av såväl hög vetenskaplig kvalitet som kostnadseffektiv då den i förhållande till investerade statliga medel genererar många forskarexamina som doktor och licentiat. erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser inom en mängd olika ämnesdiscipliner. Grundutbildningen är koncentrerad till teknik, vårdvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap. Högskolan har vidare en hög kompetens inom flera forskningsfält. Mot denna bakgrund ansökte om att få bli universitet. Med universitetsstatus kan fullödig forskarutbildning och examinationsrätt för doktors- respektive licentiatexamen bli möjlig. Ansökan har ännu inte behandlats av regeringen. Däremot har regeringen tilldelat vetenskapsområdet teknik . För utveckling är det väsentligt att får vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap och i förlängningen ges universitetsstatus. Därmed skulle också högskolans möjligheter att attrahera både nya studerandegrupper och skickliga forskarstuderande förbättras. Eftersom kvalitetskraven på goda grunder klarats bör tilldelas vetenskapsområdet humaniora-samhällsvetenskap. Vidare bör intentionen att ska uppnå universitetsstatus uttalas av . är kraftigt understimulerad och underfinansierad av staten. Forskningsanslaget är det lägsta bland alla lärosäten om man jämför med högskolor med ett eller flera vetenskapsområden. Orsaken till den dåliga anslagsutvecklingen är att vetenskapsområdet för teknik och naturvetenskap tilldelades i en ekonomiskt ogynnsam situation. Medan andra lärosäten som fått vetenskapsområde fick 2 miljoner första året, sedan 10-20 nya så fick bara 2 miljoner första året (2001) och sedan ingenting året därpå (2002) och 13 miljoner 2003. bör få motsvarande medel som andra lärosäten fått för att bygga upp sina vetenskapsområden. har ett mycket stort grundutbildningsuppdrag, vilket sammantaget gör att förhållandet i kvoten mellan forskningsanslag och grundutbildningsanslag är extremt lågt, definitivt lägst i (bland lärosäten med minst ett vetenskapsområde). För är fakultetsanslaget sett per forskarexamen 2,4 miljoner medan det för t.ex är 10,7 miljoner. Det visar hur orimligt behandlats av staten jämfört med lärosäten i motsvarande situation, såsom varande universitet eller att ha vetenskapsområde. Även högskolans grundutbildningsuppdrag har underfinansierats från statens sida då högskolan i och för sig glädjande nog fick ytterligare 400 platser. Dessa åtföljdes av en permanent inkomstförstärkning à 27,2 miljoner. För att klara studenttillströmningen fick högskolan satsa än mer varvid en obalans uppstod. Det riskerar att slå mot kvaliteten i utbildningen då de egna resurser som fanns i anslagssparandet och som finansierat satsningen redan uttömts. är en ung högskola med få pensionsavgångar , men om inte forskning kan erbjudas lärarna blir det ändå svårt att behålla dem inom högskolan. Högskolan bör av den anledningen erhålla ett långsiktigt större anslag till forskning. Vidare bör strävan vara att den nuvarande snedfördelningen mellan medel till grundutbildningen och medel till forskarutbildningen, där andelen forskningsmedel är orimligt liten, görs om så att andelen forskningsmedel kan växa. I högskolas fall är relationen medan det t ex för är och . På så sätt kan en självständig bas för forskningen vid garanteras, vilket tillsammans med de externa finansiärernas insatser kan borga för jämn och hög kvalitet på forskarutbildningen och examinationen därifrån. har förhållandevis stora externa medel till forskningen. Ungefär hälften av forskningen finansieras av anslag medan återstoden betalas via bidrag och uppdrag. De medel som sökts i konkurrens med andra har ökat i andel. Högskolan har den högsta andelen externa forskningsmedel i . Det visar att högskolan har hög kvalitet och är relevant för externa finansiärer. Trots det låga anslaget har hög produktivitet i forskarutbildningen. Jämfört med andra högskolor och universitet med nytt vetenskapsområde planeras för långt flera examinationer i forskarutbildningen . Till exempel har i uppdrag att under 2001-2004 producera 8 licentiats- och doktorsexamina, 19 och 25. Bland universiteten skall producera 30, 40 och 40, men de har då två vetenskapsområden att fördela prestationen mellan. räknar utan ett formellt uppdrag ändå med 85 licentiats- och doktorsexamina . Trots att högskolan aldrig fick ett formellt uppdrag eller mål för examinationen när vetenskapsområdet naturvetenskap-teknik gavs så examinerar högskolan ändå i hög och kvalitativ takt. Om examinationsmålet sätts i relation till det sammanlagda fakultetsanslaget framgår att erbjuder landets mest prisvärda forskarutbildning. ska producera sina 8 forskarexamina med hjälp av anslaget under 2001-2004. Det är 0,04 examina per . Om producerar 85 forskarexamina under 2001-2004 för 98 377 000 såär det 0,86 forskarexamina per miljon kronor. Externfinansieringen har möjliggjort högskolans närmast rekordartade produktivitet i forskarutbildningen. Det är ytterligare ett skäl för staten att satsa på . Tack vare kvaliteten och näringslivsrelevansen finns möjlighet att förvandla nästan varje statligt satsad forskarutbildningsmiljon till en forskarexamen. Vid finns konstnärliga utbildningar. Inrättandet av dessa har inte åtföljts av medel från staten för att finansiera forskningens motsvarighet, konstnärligt utvecklingsarbete. Det är förstås orimligt att bedriva undervisning när det i realiteten saknas möjlighet att klara förankringen i det konstnärliga utvecklingsarbetet. bör därför tilldelas sådana medel. På detta område är högskolan en föregångare i mötet mellan människa och maskin, mellan konst och teknik. Det bör uppmuntras av staten. Vidare bör de platser i dans som finns i samarbete med permanentas såsom tillhörande . Det skulle stärka den konstnärliga profilen vid högskolan och också dansens plats i det svenska samhället. fyller såväl ett nationellt som regionalt behov och har därtill en hög produktivitetstakt i forskarutbildningen. Högskolan bör därför få kompensation för sina satsningar och även en rimlig likabehandling i förhållande till övriga lärosäten i riket, för hela skull.