mot · GS02K404 · 2004-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 för enligt uppställning: -275 000 000 A 27:4 Radio- och -1 000 000 A 27:5 och TV -1 000 000 -10 000 000 5 436 198 000 -665 000 000 -952 000 000 beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att och avvecklas fr.o.m. och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån, liksom den framtida administrationen av stödet till taltidningar m.m., övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringens inställning till presstödet grundas enligt vår mening på en överdriven tilltro till stödets positiva effekter för mångfalden, det fria ordet och den fria opinionsbildningen. Det stora antalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Den önskvärda effekten av presstödet hade varit att det använts till att göra tidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarna anpassat sig efter stödet och blivit permanent beroende av presstödet. Följden har blivit att ekonomiska problem inte har åtgärdats. Bidragen har ofta medverkat till att brister permanentats, vilket fått läsare att överge tidningen. Härutöver innebär presstödet att konkurrensvillkoren gentemot tidningar som inte uppbär presstöd snedvrids, vilket kan innebära att också tidningar som uppskattas av läsarna får ekonomiska svårigheter. Det är ett orimligt förhållande. Dessutom har det uppstått en utveckling där förstatidningen i länet köpt andratidningen och tillgodogjort sig det presstöd som betalas ut till dessa tidningar. Detta var inte tanken med presstödet. Mot denna bakgrund föreslår vi att presstödet avvecklas. Avvecklingen av presstödet bör ske i två etapper. För bör en besparing med göras. Det resterande beloppet bör lyftas ur budgeten för . När presstödet avvecklats kommer inte längre att ha någon uppgift att fylla och kan därmed avvecklas . De resterande uppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dess denna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet. De uppgifter som rör fördelning av statligt stöd till radio- och kassettidningar överförs till Kammarkollegiet då detta stöd inte påverkas av vårt förslag att avskaffa presstödet. 3Radio- och och och TV Radio- och verksamhet är delvis överflödig, varför anslaget till verket bör minskas med . Det bör vidare undersökas om inte kan ta över Radio- och uppgifter, varpå man skulle kunna avveckla Radio- och verksamhet. Omfattningen av och verksamhet är för stor. Vi föreslår en besparing av anslaget till för om . I anslaget till ingår finansieringen av löner, administration, hyreskostnader fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. Vi anser att anslaget till informationsverksamhet bör reduceras. I detta ingår informationsenheten, EU-upplysningen, tidningen och Departement, tryckerienheten samt . Det är inte påkallat att informationsverksamhet har den omfattningen den har . Anslaget till tidningen och Departement skulle kunna minskas genom att t.ex. kostnaderna för driften av tidningen i ökad grad skulle kunna finansieras genom intäkter från prenumerationer. Anslaget till informationsenheten skulle också kunna minskas något. Det huvudsakliga ansvaret för den information som gäller den politiska verksamheten i åvilar partier. Till följd av en rapport om dimensionering "Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och " (Ds 2000:27) föreslog regeringen i budgetpropositionen ökade anslag till . Detta motiverades med att arbetsuppgifterna i har ökat och kommer att fortsätta öka, bl.a. genom medlemskapet i EU, men också på grund av de höga krav som ställs på i form av ekonomiska analyser, prognoser och utvärderingar. har antalet anställda ökat med 400 personer. En del av denna ökning var ett led i förberedelserna inför ordförandeskap i EU . Regeringen har dock inte visat några skäl för att behålla samma personalstyrka efter ordförandeskapet. Ökningen gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Det är inte rimligt att anslaget till skall finansiera tjänster åt regeringens stödpartier. Det är principiellt fel att sakkunniga från samarbetspartierna anställs i för att bereda regeringens beslut som samma partier i definierar sig som opposition och därför erhåller ett dubbelt så stort grundbelopp som ett regeringsparti enligt reglerna om stöd till riksdagsledamöter och partigruppernas arbete i . Enligt vår mening finns det skäl att hålla tillbaka den expansion av som har präglat . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också en ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Inom anslaget till vill vi därför öka anslaget till utrikesförvaltningen med . I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternasvisumhantering.