mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — Vi anser att räntebidragen och vissa andra bostadspolitiska stöd kan avvecklas (ca ) och att olika former av studiefinansiering bör samordnas (ca ). Vi föreslår att regeringens och stödpartiernas satsningar på miljövård och regionalpolitik reduceras (ca 2007). Vi säger nej till huvuddelen av de förslag till ökade utgifter som regeringen presenterar, som t.ex. bidrag till införandet av trängselskatter, höjt tak i föräldraförsäkringen och höjt barnbidrag och förstärkt studiestöd till äldre. Sammantaget föreslår vi utgiftsreduktioner som brutto uppgår till ca för det tredje budgetåret (se tabell 9.3). Inkluderar vi alla förslag till utgiftsökningar minskar samtliga utgiftsområden, exkl. neutraliseringar och ränteeffekter, med ca . Det bör understrykas att samtliga dessa utgiftsminskningar är beräknade utan beaktande av beteendeeffekter. Tabell 9.3 förslag till minskade utgifter Miljoner kronor Varav sänkt ersättningsnivå till i sex mån, sedan Varav en andra karensdag Varav sänkt sjuklön till Varav effekt av ökad kontroll Sjukfall beroende på trafikolyckor Varav sänkt ersättning till och sänkt garantinivå Varav ingen förtidspension efter 61, netto ålderspension Varav ökad administrativ kontroll Varav sänkt ersättningsnivå till Varav borttagande av och Varav nej till höjt tak och höjd lägstanivå Varav tak för antalet vab-dagar Varav egenföretagares föräldrapeng påårsarbetstid Nej till regeringens höjning av barnbidraget för barn 1 och 2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Varav sänkt ersättning och ändrad beräkningsgrund Varav nej till regeringens 20 000 platser Varav nej till friår Studiestöd (avskaffat rekryteringsbidrag, gemensam lånenivå, mm.) Hälsovård, sjukvård och social omsorg Varav bidrag för läkemedelsförmånerna Lägre statsskuldsräntor, pga. lägre statsskuld Varav nej till regeringens vårdgaranti Varav nej till "Hallengrenpengar" Varav nej till regeringens sysselsättningstöd Besparingar, totalt: 9.4.2Rättsväsende, skola, vård, infrastruktur och försvar Genom att transfereringssystemen tagit allt större utrymme i de offentliga finanserna har annan offentlig verksamhet fått stå tillbaka. Därmed har det uppstått brister i offentliga kärnuppgifter som måste åtgärdas. Vi vill därför öka resurserna till utbildning och forskning, polis och rättsväsende, försvaret, infrastrukturen och sjukvården. Sammantaget satsar vi brutto ca mer än regeringen inom samtliga utgiftsområden (se tabell 9.4). anser också att en ökad avgiftsfinansiering inom offentlig verksamhet är nödvändig (för ett mer utförligt resonemang om avgiftsfinansiering, se motion 2003/04:Fi22). Vi föreslår bl.a. höjda avgifter inom sjukvården för patientbesök och läkemedel, inom tandvården och barnomsorgen. Sammantaget medför dessa förslag en direkt ökning av resurserna för vård och omsorg på strax . Indirekt är effekten påtagligt större eftersom ökad avgiftsfinansiering också kan väntas dämpa den överefterfrågan som uppkommer till följd av den offentliga finansieringen. Vi ser avgifter som ett viktigt styrmedel men också som ett sätt att tillföra resurser till sjukvården, barnomsorgen och andra välfärdstjänster. Tabell 9.4 satsningar Miljoner kronor Varav extra barnbidrag för ensamstående Varav extra barnbidrag för studerande Varav åtgärder för att säkra sjukvårdens kvalitet Bidrag till psykiatri och social psykiatri Övriga satsningar på vård och omsorg Förskola, grundskola och gymnasium Satsningar, totalt: 9.4.3Minskade marginaleffekter för ensamstående För många ensamstående föräldrar lönar det sig föga att gå upp i arbetstid eller att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Det beror på att många ensamstående föräldrar befinner sig i de inkomstlägen där en ökning av inkomsten leder till att grundavdraget trappas ned, dvs. en ökning av lönen leder till att fribeloppet i beskattningen minskar som avgifterna i barnomsorgen trappas upp och bostadsbidraget minskar. Vi vill råda bot på detta och föreslår förutom avdrag för arbetsinkomster även att bostadsbidraget ersätts med ett extra barnbidrag per barn för ensamstående föräldrar samt för föräldrar som studerar. Det extra barnbidraget skall utgå för barn . För en ensamstående mamma med två barn som jobbar och tjänar och bor i en trerumslägenhet skulle vårt förslag innebära att om hon börjar arbeta heltid och därmed får en månadslön på kommer hennes disponibla inkomst efter skatt att öka med . Med dagens politik ökar hennes disponibla inkomst med . Marginaleffekten, dvs. hur stor andel av hennes löneökning som försvinner i skatt och minskat bostadsbidrag, minskar från med moderat politik. uppgår den ekonomiska vinsten till (se tabell 10.10). föreslår en betydande satsning på rättsväsendet (se motion 2004/05:Ju352 Lågtolerans mot brott - en ny syn på rättsväsendet). Vår satsning utgör ett första steg för att åter göra till ett tryggt land att leva i. Vår satsning täcker, till skillnad från regeringens politik, hela rättsväsendet. Polisen ges resurser för att kunna fortsätta att anställa nyutbildade poliser som utrymme ges till fortbildning och materialanskaffning. Åklagare och domstolar ges möjlighet till ytterligare anställningar och för att höja rättsäkerheten. Kriminalvården ges nu möjlighet till återhämtning och uppbyggnad efter regeringens brandkårsutryckning. Sammantaget föreslår vi en resursförstärkning för rättsväsendet med ca för utöver regeringens förslag. Med detta tillskott tas ett första steg för att återupprätta rättssamhället. föreslår en satsning på kvalitet och valfrihet i skolan (se motion 2004/05:Ub390 ). Vi vill ha en målstyrd skola där nationellt etablerade mål slår fast vad skolan skall uppnå. Hur de nationella målen nås skall vara upp till skolans medarbetare att avgöra. En nationell finansiering som skapar valfrihet för eleven och etableringsfrihet för skolor skall införas. En nationell kvalitetsutvärdering som betraktar alla skolor med samma ögon klargör sedan hur skolorna uppfyller målen. Vi vill skapa förutsättningar för en högre utbildning som präglas av mångfald, valfrihet och kvalitet. Målet är att var och en som vill och har de grundläggande kunskaperna skall kunna välja den utbildning som han eller hon anser bäst bidrar till att förverkliga det egna livsprojektet. Vi föreslår en bred satsning på forskning och högre utbildning. Fördelningen av platser i högskolan skall baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte (se motion 2004/05:Ub293 Högre utbildning och forskning). Statens uppgifter inom forskning och utveckling är att komplettera andra forskningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskningen samt forskarutbildningen. Riksdag och regering skall inte detaljstyra forskningsanslagen. Starka och självständiga universitet och högskolor är en förutsättning för forskningens frihet. Sammantaget tillförs hela utbildningsområdet ca . 9.4.6Kvalitet och valfrihet i vård och omsorg Det har blivit allt mer uppenbart att den svenska sjukvården inte klarar av sin viktigaste uppgift - att ge vård (se motion 2003/04:So503). Misslyckandet kostar i lidande och försämrad livskvalitet för dem som väntar på vård. Onödiga sjukskrivningar kostar också resten av samhället pengar. Långtidssjukskrivningar och sjukpensioneringar har ersatt vård och rehabilitering. Bristen på valfrihet inom offentlig sektor leder till fyrkantiga och omoderna lösningar. En orsak är att de offentliga monopolens byråkrati försvårar anpassningen till människors behov. De stela strukturerna måste ersättas av flexibilitet, småskalighet och anpassningsförmåga. Vi moderater föreslår, tillsammans med de andra borgerliga partierna, en nationell vårdgaranti. För detta ändamål anslår vi 2005 och 1,5 miljarder . Eftersom vi accepterar regeringens satsning på att öka tillgänglighet i vården uppgår merkostnaden till 2005 och till 2006. vill förbättra möjligheterna till kvalitetsuppföljning inom vården. Vi vill därför inleda arbetet med att bygga upp ett kvalitetssäkringssystem som bl.a. bygger på elektroniska patientjournaler i såväl den öppna som den slutna vården. För detta satsar vi 2005 och . Dessutom vill vi satsa sammanlagt mer än regeringen på kvalitetsförbättring av den psykiatriska vården. Bland annat vill vi tredubbla verksamheten med personliga ombud. Vi vill också införa ett stöd till funktionshindrade som är mångsidigt och anpassat till den enskildes särskilda förutsättningar (se motion 2003/04:So487). Det är en självklarhet att funktionshindrade skall ha möjlighet att påverka sin egen situation, t.ex. genom att välja vårdpersonal, omsorgsform och hjälpmedel. Funktionshindrades behov av stöd skall heller inte ställas mot andra behov i kommunen varför föreslår en viss ökning av anslagen till LSS och att staten övertar finansieringsansvaret. Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter skall återinföras. Rätten till personlig assistans bör också omfatta funktionshindrade i gruppboende. För att bland annat garantera att rätten till stöd via personlig assistans (LSS) beaktas när det gäller gruppen psykiskt sjuka vill vi att kommunerna tilldelas extra inom ramen för anslaget till personliga ombud (utgiftsområde 9 anslag 16:1). De personliga ombuden fyller också en viktig roll för att samordna olika insatser från socialtjänst, kommunerna och landstingen. Detta är en reform som är speciellt viktig för att åstadkomma ett bättre omhändertagande för exempelvis individer som har drabbats av allvarliga psykoser. För att öka rättvisan i barnomsorgen föreslår vi en barnomsorgspeng för dem som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Den skall utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja vår barnomsorgspeng när barnet blir föreslår vi att de tre extra garantimånaderna och den trettonde månaden i föräldraförsäkringen avskaffas. Sammantaget leder våra förslag till att sjukvården tillförs netto under tredje budgetåret. Transportpolitiken måste som en övergripande strategi grundas på efterfrågan av effektiva, trafiksäkra och miljöanpassade transporter. underdimensionerade infrastruktur utgör ett hinder för medborgarnas rörlighet och medför konkurrensnackdelar för företagen. Underhållet av det svenska vägnätet har varit eftersatt. Den snabba tillväxten i våra storstadsregioner har medfört stora förändringar i trafiksituationen. Särskilt tydligt märks detta i . Vi avsätter därför ca mer än regeringen till utbyggnad och underhåll av vägar och järnvägar och sammantaget ca de kommande tre åren. Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi bör aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. bör kunna bidra med egna s.k. stridsgrupper. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en mindre besparing på det militära försvarets anslag än regeringen. Det är också viktigt att ÖB ges bättre instrument att hantera försvarsmaktens bemanningsproblematik. 9.4.9Effekter för kommuner och landsting En förändring av ekonomiska politik jämfört med tidigare budgetmotioner är att reduktionen av statsbidragen till kommuner och landsting har reducerats med sammantaget för det tredje budgetåret. Den sammantagna effekten av utgiftspolitik är att kommuner och landsting får resurser att prioritera skola, sjukvård och omsorg. Vi accepterar också i huvudsak regeringens satsningar på kommunområdet, även om vi anser att huvuddelen av dessa bör tillföras sektorn som en höjning av det generella stödet i stället för genom riktade bidrag. Vi reducerar också sysselsättningsstödet och finansierar därigenom ytterligare medel för att minska de tillväxtskadliga effekterna av skatteutjämningen. Nettoeffekten på kommunsektorn av våra förslag är att de samlade statsbidragen till kommunerna ökar med 1,1, 1,7 och mer än regeringen föreslår för 2005-2007. Sammantaget tillför vi alltså kommunsektorn ca 5 miljarder mer än regeringen den kommande perioden, även om de beteendeeffekter som följer av ökad avgiftsfinansiering inte beaktas. 10.1Struktur- och stabiliseringspolitiska effekter kommer behovet av arbetskraft att stiga snabbt. Den demografiska utvecklingen innebär att antalet äldre ökar som den arbetande delen av befolkningen minskar. För att inte kraven på dem som arbetar skall bli orimliga och om vi inte skall tvingas ge avkall på kvaliteten i vården, skolan och tryggheten måste arbetskraften öka. Detta ställer krav på att den ekonomiska politiken inriktas på att öka antalet sysselsatta och därigenom skapa resurser att möta denna efterfrågan. föreslår en offensiv tillväxtpolitik, som leder till att sysselsättningen stiger och att utnyttjandet av bidragssystemen minskar. På detta sätt kan vinsterna i samhället komma var och en till del i form av ökad köpkraft, fler jobb och mer makt över den egna vardagen ges en reell innebörd. Vidare kommer vår politik att medföra att arbetsutbudet stiger rejält och på så sätt kan vårdens behov av personal mötas. På så sätt kan välfärden och tryggheten för alla säkras. Utbudet av arbetskraft bestäms av flera faktorer. Den demografiska utvecklingen påverkar utbudet på flera sätt. Dels genom den inhemska befolkningstillväxten, dels genom förskjutningar i befolkningens ålderssammansättning. Utbudet påverkas också av nettoinvandring. Vår politik för ökad välfärd och trygghet samt vår offensiv för ökad integration av nya svenskar kommer långsiktigt att kunna bidra till att arbetskraften växer. Utbudet av arbetskraft påverkas redan på kortare sikt av utbytet av arbete i förhållande till att inte arbeta. Vidare påverkas utbudet av efterfrågan på arbetskraft. De förslag som diskuterats ovan kommer på ett träffsäkert och för individen rimligt sätt att stimulera till ökat arbetskraftsdeltagande. Arbetsavdraget i kombination med växlingen från inkomstberoende bostadsbidrag till extra barnbidrag samt sänkta ersättningar vid frånvaro gör det avsevärt mer lönsamt att lämna bidragsberoendet för att i stället arbeta. De sänkta marginalskatterna och växlingen från bostadsbidrag till extra barnbidrag gör det märkbart mer lönsamt att utöka den befintliga arbetstiden för låg- och medelinkomsttagare. Lägre marginalskatt för äldre gör att de som vill och kan får ett märkbart större utbyte av ytterligare arbete. Lägre skatt för höginkomsttagare höjer värdet av att utbilda sig, vilket stimulerar till förkovran och högre produktivitet. Sammantaget bedöms våra förslag medföra att utbudet av arbetskraft och sysselsättningen stiger märkbart. Därmed uppnås ett av huvudsyftena med den politik vi förespråkar. Dessa dynamiska effekter redovisas i nästa avsnitt. Våra förslag innebär i korthet att: Marginalskatterna för dem som arbetar (ca 3,5 miljoner) sjunker med i genomsnitt . Den genomsnittliga sänkningen av inkomstskatten för denna grupp uppgår till . I lägre inkomstskikt sjunker marginalskatten med . Marginalskatten för dem som lämnar bidragsförsörjning och går till arbete sjunker med i genomsnitt lika mycket, dvs. I lägre inkomstskikt sjunker marginalskatten med . Denna effekt integreras i analysen av bidragssänkningarna. I tabellen nedan redovisas effekten av både sänkt skatt och sänkta ersättningsnivåer. För dem som har bostadsbidrag och befinner sig i de inkomstskikt där dessa trappas ned med stigande inkomst (över 100 000 personer) minskar marginaleffekten med . Ersättningen i a-kassan sänks med . Av försiktighetsskäl baseras kalkylen nedan på att ersättningsnivån i a-kassan sänks med i genomsnitt . Ersättningen i sjukförsäkringen sänks ungefär lika mycket som a-kassan. I detta har ändrad SIG-beräkning samt avtrappning av ersättningsnivåerna beaktats. Förtidspensionen sänks med . Kalkylen nedan baseras på att ersättningsnivån sänks något mindre, från 64 till . Avdrag införs för hushållsnära tjänster. Satsningar på vård, utbildning och trygghet motsvarar i ökad offentlig konsumtion. I tabellen nedan redovisas de samlade utbuds- och efterfrågeeffekterna av förslagen ovan.48 Kalkylerna är avsiktligt mycket försiktiga och vissa av de utbudsstimulerande förslagen har inte ens tagits med, exempelvis sänkt skatt för dem som jobbar och ändrad struktur på a-kasseavgiften. Ett stort antal studier visar att en hög ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen och höga marginalskatter bidrar till att strukturarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som är förenlig med stabil prisstegringstakt, blir högre. föreslår en sänkning av ersättningen med i genomsnitt , vilket skulle implicera att den genomsnittliga arbetslöshetsperioden minskar och . En försiktig bedömning är att strukturarbetslösheten sammanlagt kan sänkas med genom de åtgärder som föreslår. har det publicerats flera studier av socialförsäkringarnas effekter. En vid det här laget tydlig slutsats är att ändrade ersättningsnivåer i sjukförsäkringen och ersättningen vid förtidspension har en stark påverkan på utnyttjandet av dessa försäkringar. satsningar på omsorg, skola och trygghet uppgår till ca . Analyser från pekar på märkbara sysselsättningseffekter av satsningar av detta slag. Den samlade bedömningen är att utbudet av arbetskraft kommer att öka kraftigt till följd av våra föreslagna reformer. sikt bedöms utbudet stiga med eller 150 000-160 000 personer. På stiger det mer, med , vilket motsvarar 170 000-180 000 personer. Sänkta skatter och lägre arbetslöshetsersättning påverkar lönebildningen. Förslagen medför inledningsvis en långsammare ökning av företagens arbetskraftskostnader, vilket stimulerar sysselsättningen. Den långsiktiga arbetslöshetsnivån bedöms kunna sjunka med ca en halv procentenhet. Ändrade bidrag och ersättningar vid sjukdom eller förtidspension har emellertid inte självklara effekter på arbetslösheten. Å ena sidan finns det skäl att tro att minskade produktionsförluster och lägre kostnader till följd av högre närvaro på arbetsplatserna stimulerar lönsamheten och investeringarna och därmed sysselsättningen. Å andra sidan tenderar stora nytillskott av arbetskraft att, åtminstone kortsiktigt, minska produktiviteten. Tabell 10.1 Dynamiska effekter Utbud, andel av arbetskraften Arbetlöshet, procent av arbetskraften -0,1 -0,3 -0,3 -0,3 -0,6 -0,6 Källa: Egna beräkningar Den långsiktiga ökningen av sysselsättningen innebär en lika stor uppgång i den potentiella produktionsförmågan, givet att produktiviteten inte förändras. De samhällsekonomiska vinsterna av högre sysselsättning och produktion är betydande. Förslagen höjer i första hand den potentiella produktionsnivån. Det finns emellertid skäl att tro att även den långsiktigt hållbara tillväxten kan stiga med 0,3-0,. En ökning av produktionsnivån kan väntas stärka de offentliga finanserna med i storleksordningen av BNP. En långsiktig produktionsökning på motsvarar således en förstärkning av den offentliga sektorns finanser med ca . Till det kommer minskade kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspension. Sammantaget bedöms högre skatteintäkter och minskade kostnader stärka de offentliga finanserna med , se tabell 10.2. En höjning av den långsiktiga tillväxten motsvarar ett ytterligare tillskott på ca . Tabell 10.2 Samlade dynamiska finansiella effekter (kort sikt och långsikt) Miljarder kronor Dynamiska effekter av högre BNP -1,5 Summa, andel av BNP 2004 Finanspolitikens mål skall vara att reducera den offentliga sektorns skuld till en nivå som är förenlig med låga och stabila skattesatser. bör därför den offentliga sektorns strukturella saldo uppgå till av BNP. Konjunkturen bedöms i termer av resursutnyttjandet nå sin topp 2006. Detta innebär att det strukturella saldot bör vara som högst detta år. Den kraftiga förstärkning av de offentliga finanserna som uppkommer till följd av de dynamiska effekterna stärker de offentliga finanserna märkbart. Det strukturella sparandet med beaktande av effekterna av ändrat beteende är påtagligt högre än regeringens och ligger i genomsnitt kring . Profilen på sparandet är också sådant att den stämmer väl överens med konjunkturläget. förslag till sänkta skatter och ökade utgifter är fullt finansierade. I den meningen ändras inte den samlade effekten på efterfrågan i samhället av den ekonomiska politiken. Detta betyder att sysselsättningen i ett statiskt perspektiv inte påverkas nämnvärt utöver de effekter som kommer till stånd via en bättre fungerande lönebildning och att sjukskrivna som har arbete återinträder i tjänst. I avsaknad av en expansiv ekonomisk politik kommer anpassningen av efterfrågan till en högre potentiell produktionsnivå att ske med en viss eftersläpning. På kort sikt bedöms utbudet öka snabbare än sysselsättningen och ge upphov till en uppgång i den kortsiktiga arbetslöshetsnivån, lägre resursutnyttjande och dämpat inflationstryck. Resursutnyttjandet väntas sjunka och vidga det s.k. BNP-gapet med drygt en halv procentenhet. I viss mån stimuleras efterfrågan på arbetskraft, utöver effekterna via lönebildningen, av sänkta skatter för företagare, lägre arbetsgivaravgifter för äldre, sysselsättningsstöd för anställning av personer som varit borta från arbetsmarknaden , avdrag för hushållsnära tjänster samt slopad förmögenhetsskatt. Därtill kommer våra förslag på satsningar inom omsorgen och tryggheten att stimulera efterfrågan och sysselsättningen. Detta är sannolikt inte tillräckligt. Det lägre resursutnyttjandet kommer att medföra temporärt lägre inflation. Därmed skapas ett utrymme för penningpolitiken att på ett normalt sätt stimulera efterfrågan genom lägre reporänta. Vår bedömning är att reporäntan skulle behöva sänkas med . I takt med att resursutnyttjandet normaliseras och de dynamiska effekterna materialiseras bör den ekonomiska politiken förskjutas mot sänkta skatter eller ökade satsningar samt en normalisering av reporäntan. Sammantaget medför våra förslag och den penningpolitiska lättnaden att hushållens köpkraft och företagens lönsamhet stärks, vilket gynnar konsumtion, investeringar och sysselsättning. På så sätt kan sysselsättningen öka i samma takt eller något snabbare än utbudet och arbetslösheten sjunka. När anpassningen till den nya potentiella produktionsnivån är genomförd bedöms arbetslösheten vara lägre än i utgångsläget. vill föra en politik som ökar dynamiken och därmed välfärden i . Vi vill göra detta genom en politik där det alltid lönar sig bättre att arbeta. För att göra till ett arbetande land är det nödvändigt att sänka skatterna och strama åt bidragen. En sådan politik får fördelningseffekter, vilket det finns skäl att analysera. Det finns starka skäl att anta att vår utgiftspolitik har starka positiva fördelningseffekter. Våra satsningar på välfärdstjänster som finansieras av kommuner och landsting, såsom sjukvård, äldreomsorg, skola och barnomsorg har en hög fördelningspolitisk träffsäkerhet. finns det skäl att anta att de fördelningspolitiska effekterna av att inkomstbortfallsförsäkringarna stramas åt blir mindre. Eftersom socialförsäkringarna är inkomstrelaterade begränsas den omfördelande effekten. analyser av de åtstramningar av socialförsäkringarna som genomfördes visar att minskningarna av inkomsterna var "relativt jämnt fördelade över alla inkomstgrupper". konstaterar att de "sänkta ersättningarna påverkade således inte utjämningen nämnvärt". Den procentuella förlusten har t.o.m. varit större i den tionde decilen än i den första decilen. Våra förslag som presenterats ovan kommer dock att ha fördelningseffekter. Betraktas förslagen ett och ett och i ett statiskt perspektiv kan följande noteras: Arbetsavdraget och slopad statlig skatt för äldre gynnar dem som arbetar. Övriga berörs ej. Särskilt gynnas arbetstagare med låga och medelhöga inkomster. I denna grupp är andelen kvinnor som störst. Växlingen från bostadsbidrag till extra barnbidrag gynnar ensamstående med barn, dvs. den grupp som enligt budgetpropositionens bilaga 4 har det som svårast. Ensamstående utan barn och sammanboende med många barn missgynnas marginellt.