mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Detta tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att tillför till anslagsposten. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. avvisar regeringens kortsiktiga och bidragsorienterade bostadspolitik. Det behövs helt andra och långsiktiga åtgärder för att komma tillrätta med bostadsbyggandets omfattande problem. Budgetmässigt handlar det framförallt om att sänka skattetrycket på bostadssektorn. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör utgå för hyreslägenheter. Ägande och förvaltande av hyreshus är näringsverksamhet och ska därför inte beskattas utöver normal beskattning av näringsverksamhet, det vill säga när vinst uppstår. föreslår att fastighetsskatten avskaffas och avvisar ytterligare beviljanden av räntebidrag. har sagt nej till inrättandet av ett tidsbegränsat investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder . De bidrag som beviljats bör betalas ut, men inga nya bidrag beviljas. Jämfört med regeringens förslag bör anslaget därför minska med och med . På skattesidan avvisar den investeringsstimulans i form kreditering på skattekonto som infördes . På samma sätt som för ovanstående bidrag bör stimulans som beviljats betalas ut, men inga nya ansökningar beviljas. För att stimulera byggandet av flerbostadshus föreslår istället en skattereduktion på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. De bostäder som beviljats regeringens investeringsbidrag eller investeringsstimulans omfattas inte av den halverade byggmoms föreslår. Det innebär att uppskattningsvis 10 500 bostäder ges en skattereduktion motsvarande halverad byggmoms, vilken då totalt uppgår till . Motsvarande siffror är . , då regeringens investeringsbidrag upphört att gälla, beräknas den halverade byggmomsen uppgå till . Utöver detta föreslår att ett nytt anslag för investeringsbidrag för byggande av studentbostäder inrättas. Anslaget föreslås uppgå till 2005-2007. Vidare föreslår att ett forum för äldres boende inrättas för att frambringa förslag på konkreta åtgärder som förbättrar beredskapen för ökningen av antalet äldre som kräver ändamålsenliga bostäder. Anslaget föreslås uppgå till 2005-2007. föreslår vidare att anslagen 31:12 och 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag avvecklas och att det istället inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott. förordar ett stödsystem av motsvarande omfattning, men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minska med för , med för och med 2007. Regional utjämning och utveckling 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder (medel t regeringens disposition) Medel flyttas till satsning på turism under UO24 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Regionalpolitiken ska medverka till att en god grund för näringslivet i sysselsättningssvaga områden skapas i första hand genom generella stimulansåtgärder. Dessa insatser kan sedan kompletteras med riktade åtgärder. Att skapa förutsättningar för en livskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken. har goda förutsättningar att öka sin andel av den internationella turismen. Därför satsar på turistfrämjande åtgärder den kommande treårsperioden. Utgiftsområde 19 minskas med då vi föreslår att satsningen framför allt ska användas för att locka turister till den svenska lands- och glesbygden, och då i samverkan med berörda kommuner och lokalt näringsliv. Satsningen återfinns under utgiftsområde 24. Ramen för utgiftsområdet minskas med 2005, 2006 och 2007. Allmän miljö- och naturvård Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald: oförändrat miljardanslag, ingen ökad takt på markinköp 34:4 Sanering och återställande av förorenade områden Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. anser att de medel som anslås för biologisk mångfald i skogen ska fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal. Avsättning av nyckelbiotoper bör föregås av en grundlig inventering för att öka träffsäkerheten i de ekologiska bedömningarna. föreslår ett något långsammare genomförande av statliga markuppköp, effektivisering av administrationen och en högre andel frivilliga avsättningar som en avvägning görs mellan miljömålet och produktionsmålet. Kalkning av skogsmark bör ske i en högre takt än vad regeringen föreslår. vill fortsätta klimatinvesteringsprogrammet (KLIMP), som bidrar till uppfyllelsen av nationella klimatmål. För att minska fordonstrafikens påverkan på miljön föreslår särskilda satsningar på forskning inom detta område. Ramen för utgiftsområde 20 föreslås därmed sammantaget minska med samt med . 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Nytt anslag: Statligt stöd för villaägare att byta bort direktverkande eluppvärmning Nytt anslag: Solcells- och vätgasenergiforskning Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Stängningen av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften ska avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyser beträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett litet resultat och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen. anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. Vi anslår därför extra medel till forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. föreslår också ett nytt anslag för att stödja villaägare som vill byta bort sin direktverkande eluppvärmning mot valfritt vattenburet värmesystem. Sammantaget bör utgiftsramen för minska med , och med 2007. 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:11 Rikstrafiken: Administration 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Nytt anslag: Statligt stöd till sjöfartens infrastruktur Utgiftsområdet omfattar polititikområdena Transportpolitik respektive IT, elektronisk kommunikation och post. Regeringens transportpolitik har inneburit försenade infrastrukturprojekt och ett allt mer eftersatt vägunderhåll. Utvecklingen har fört allt längre bort ifrån de transportpolitiska målen. Trafiksäkerheten har försämrats sedan 1998 beslutade om Nollvisionen. För har beslutat om en planeringsram för byggande och underhåll av vägar och järnvägar som innebär ökade anslag jämfört med inledningen av . har ställt sig bakom ökningen av den totala planeringsramen, men bedömer att en oproportionerligt stor del av dessa resurser kommer att användas till stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. En större del av resurserna behöver satsas på vägarna. Med den föreslagna resursfördelningen kommer inte ens kunna börja minska den eftersläpning i vägunderhållet som kostnadsmässigt uppgår till . föreslår därför en ökad satsning på det förfallande svenska vägnätet. För bör planeringsramen för insatser i vägnätet ökas med i förhållande till vad beslutat. För underhåll och investeringar i vägar avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit. Av detta reserveras till ett förbättrat vägunderhåll. Därutöver föreslår att ett program läggs fast för investeringar med alternativ finansiering. Det skulle innebära att en rad angelägna väg- och järnvägsbyggen kan starta snabbare. I synnerhet bör de effektivi- seringsvinster som finns i projekt som drivs i partnerskap mellan det offentliga och privata (PPP) utnyttjas. Planeringsramen för investeringar i järnvägsnätet bör enligt återställas till den nivå beslutade om i samband med infrastrukturproposition, vilket är lägre än vad beslutade om. bör anslaget till Banhållning och sektorsuppgifter minska med , jämfört med regeringens förslag och anslaget till administration med . Investeringar i sjöfartens farleder är huvudsakligen avgiftsfinansierade. anser dock att statliga medel långsiktigt bör avsättas för att täcka delar av kostnaderna för sjöfartens infrastruktur. bedömer att bör avsättas för detta ändamål . Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med , respektive 2007. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 41:2 Insatser för skogsbruket 42:2 Bidrag till distriktsveterinärs-organisationen 42:5 Ersättning för viltskador m.m. 44:6 Återföring av handelsgödsel o bekämpningsmedel 43:8 , inga extrapengar till fiskesekretariat 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av politikområdena Samepolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. inriktning för jordbruket syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion eller produktion som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion. De anslagsförändringar som föreslås syftar till att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållande till omvärlden. Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten, föreslås harmoniseras med övriga EU-länders. Detta bedöms vara en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet, bevara den öppna landskapsbilden samt möjliggöra ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. anser att den skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel som jordbruket betalar ska återgå till jordbruksnäringen i form av finansiering av jordbruksforskning, åtgärder för att minska växtnäringsförluster och till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. vill också tillskjuta jordbruket ytterligare resurser till stöd för avbytartjänster och till ersättning för skördeskador. Stödet till jordbrukets rationalisering, bl.a. genom omarrondering, föreslås fortsätta. föreslår ytterligare satsningar på miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. roll som huvudman för distriktsveterinärorganisationen bör avvecklas, vilket medför ett säkrare djurskydd och ekonomiska besparingar inom myndigheten. Ramen för utgiftsområde 23 föreslås därmed sammantaget öka med samt med 208 och respektive 2007. 38:1 Verket för näringslivsutveckling, förvaltningskostnader 38:2 Näringslivsutveckling, såddfinansiering 38:3 ITPS, förvaltningskostnader 38:16 , varav resursökning Överföring av () från UO2 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statliga bolag 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 40:6 Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, Export- och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområde Forskningspolitik. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom närings-, skatte-, energi- och arbetsmarknadspolitiken tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. I våra närings- och småföretagarmotioner föreslår ett stort antal åtgärder för att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. Vi sätter också upp ett mål för arbetet med regelförenkling. ska företagens kostnader för administrationen av regelverket minska . föreslår besparingar på vissa myndigheter under utgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. För att främja turismen i glesbygd omfördelar vi 2006-2007 från utgiftsområde 19 Regional utveckling och satsar dessa pengar på turistfrämjande åtgärder. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , och med . Allmänna bidrag till kommuner Stöd till kommuner för kommunalt vårdnadsbidrag Garanterade deltidstaxor i förskolan Reglering av kommunala fastighetsavgifter: hushåll Reglering av kommunala fastighetsavgifter: företag Övriga regleringar enligt finansieringsprincipen Tillgänglighetspengar (delfinansiering av vårdgaranti förs till UO9) Införande av vårdgaranti (delfinansiering av vårdgaranti förs till UO9) Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. har krävt ytterligare anslag till kommunsektorn och välkomnar därför regeringens ökade anslag. Tyvärr präglas regeringens politik av stor ryckighet, vilket skapar onödig oro och varsel ute i kommunerna och landstingen. Utgiftsökningen bör därför permanentas. anvisar sammanlagt till en nationell vårdgaranti och och omfördelar därför dessa pengar från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 9. För att minska de negativa effekterna av maxtaxan anser att kommunerna ska åläggas att utforma och införa deltidstaxa i minst tre nivåer under taket i maxtaxan. Den som nyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen mindre ska inte betala lika mycket som den som nyttjar den i större utsträckning. Därför tillförs anslaget 48:1 250 miljoner kronor . vill att alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska därför erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Detta kräver förändringar i skollagen och kommunallagen. inför det kommunala vårdnadsbidraget 2006 och anslår därför och . Dessa medel fördelas via 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen för utgiftsområdet. Ramen för utgiftsområdet minskas med , och . 92:1 Räntor på statsskulden Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 50, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 2005-2007, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna minskar upplåningsbehovet jämfört med Socialdemokraternas politik. Över treårsperioden minskar statsskulden med ca jämfört med Socialdemokraternas politik där statsskulden ökar med . Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kan minskas med , och med . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska med och med . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och med . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet har i samband med budgetbehandling redovisat den principiella hållning anser att bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna målet för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Det nuvarande målet innebär bl.a. att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att ska verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat som avgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits. anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ett sådant mål. Som angetts i avsnitt 10.2 om skattekvoten på bör de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska, vilket är både önskvärt och nödvändigt (se avsnitt 10.2). Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas tillvara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om tillväxten blir högre kan andelen som måste tas i anspråk bli lägre, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, och det finansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten. 11.4Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet och dess långsiktiga inriktning. Det är dock värt att notera att även pensionssystemet är beroende av tillväxten. Det anpassar sig automatiskt vid förändringar i tillväxt eller demografisk utveckling och kommer därför att ge bättre pensioner om tillväxten är hög än om den är låg. Även den icke förvärvsaktiva befolkningen har alltså allt att vinna på en förbättrad tillväxtpolitik. Socialdemokraterna räknar med en budgeteringsmarginal på rekordlåga för . Det motsvarar av de takbegränsade utgifterna. Då ska man ta i beaktande att stora belopp trixats bort från utgiftstaket genom förslag till beslut i budgetpropositionen. I praktiken har därför utgiftstakens funktion att begränsa statsutgifterna förfuskats. Socialdemokraterna har därmed definitivt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som de sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen "budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida". Detta står i bjärt kontrast till de principuttalanden som gjordes budgetproposition: "Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade." 1996/97:1) Socialdemokraterna budgeterar i budgetpropositionen med något högre marginaler , men detta är osäkert enligt regeringen och bygger på att "det trendbrott som skett beträffande sjuktalen fortsätter att minska 2005 och 2006". menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner Socialdemokraterna själva angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. anser att budgeteringsmarginalen bör utökas kraftigt och föreslår en ökning med 14,9 miljarder till ca . föreslås också en ökning . anser att budgeteringsmarginalen som regeringen föreslagit är rimligare och föreslår en mindre höjning om . En för hög marginal kan motverka sitt syfte och försämra budgetdisciplinen. Utgiftstaket för bör fastställas till varav budgeteringsmarginalen ska uppgå till ca . Det motsvarar en sänkning av utgiftstaket med jämfört med Socialdemokraternas förslag och en ökning av budgeteringsmarginalen med ca . bör utgiftstaket fastställas till 880 respektive . Det innebär en sänkning av utgiftstaket med 27 respektive jämfört med förslagen i budgetpropositionen. 11.7Utgiftstak för offentlig sektor Utgiftstaket för offentlig sektor består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten, men ett större utrymme för kommunsektorn, ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med -, -och -jämfört med regeringens beräkning i budgetpropositionen. förslag till utgiftstak för offentlig sektor redovisas på total nivå i tabell 11.3 nedan. Tabell 11.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2005-2007 Regeringens utgiftstak, andel av BNP föreslår förbättringar av studiestöden från . Se avsnitt 11.2. Två av förbättringarna påverkar nettoutlåning. Det slopade fribeloppet för heltidsstuderande högskolestudenter i kombination med en ökad bidragsandel innebär netto en ökad utlåning med ca per helår. Den höjda bidragsdelen i vuxenstudiestödet innebär en minskad utlåning med per helår. Förändringen av nettoutlåning framgår av tabell 11.3 nedan. Sammantaget ökar utlåningen med och med . Dessa belopp ingår i tabell 1.1 där den totala effekten för statsbudgeten av budgetförslag sammanställts. Tabell 11.3 Förändring av nettoutlåning Slopat fribelopp och högre bidragsdel för högskolestudenter Högre bidragsdel för vuxenstuderande Se t.ex. ekonomiska vårproposition, bilaga 5, för en redogörelse för det kaotiska förlopp som till slut ledde till att den socialdemokratiska regeringen försökte lagstifta om både pris- och lönebildning i det s.k. stoppaketet.