mot · GR02Fi22 · 2004-05-03 00:00:00 — Vi menar därför att det finns utrymme för att höja avgiftsandelen inom sjukvården, utan att principen om solidarisk finansiering hotas. Forskningen visar att en höjning av patientavgifterna i genomsnitt leder till en minskad vårdefterfrågan på . Det är den siffra som också anges i långtidsutredning, som i sin tur bl.a. hänvisar till en omfattande studie av Socialstyrelsen.34 En höjning av de maximala vårdavgifterna motsvarande ca 40kronor skulle därmed kunna leda till att de årliga vårdkostnaderna minskar . De totala vårdkostnaderna uppgår till . Potentialen för resursförstärkning genom höjda avgifter uppgår i så fall till 18miljarder kronor. Om man antar att det med avgifter enbart går att påverka kostnaderna inom primärvården blir besparingspotentialen lägre, uppskattningsvis 4miljarder kronor. Siffrorna är naturligtvis behäftade med stora osäkerheter, men det råder inget tvivel om att patientavgifter har stor betydelse för vårdefterfrågan och därmed för vårdens kostnader. Med tanke på den kris som råder i landstingen och de ökande framtida behoven vill vi därför öppna möjligheten för landstingen att väga höjda patientavgifter mot öppna prioriteringar och vårdköer. Det är förstås upp till landstingen att sedan avgöra om denna möjlighet bör utnyttjas. Vi förordar förändringar av dagens system. För det första bör högkostnadsskyddet höjas från dagens 900kronor till 1400kronor. För det andra bör högkostnadsskyddet kopplas till lönekostnadsindex, alltså samma index som används för att räkna upp pensionerna. Eftersom vårdkostnaderna i stort sett följer lönekostnadsutvecklingen innebär detta att det reala utrymmet för avgiftsfinansiering kommer att vara relativt . Landstingen får därmed större handlingsfrihet. För det tredje föreslår vi att kostnaden för minderåriga barns sjukvårdskonsumtion räknas in i föräldrarnas högkostnadsskydd. En flerbarnsfamilj får därmed ett starkare skydd mot höga vårdkostnader . En försiktig uppskattning är att de ökade vårdavgifter som föreslås frigör ekonomiska resurser i landstingen motsvarande 4miljarder kronor . Av denna summa beräknas att 500miljoner kronor utgörs av ökade intäkter och att 3,5miljarder kronor är minskade kostnader till följd av minskad vårdefterfrågan. Att inkludera barnens sjukvårdskostnader i föräldrarnas högkostnadsskydd beräknas kosta 500miljoner kronor. budgetpolitik bygger på tre komponenter. För det första skall skatterna sänkas för att öka den enskildes makt över vardagen och göra det mera lönsamt att arbeta och driva företag. För det andra skall satsningar göras på rättstrygghet, skola och sjukvård för att öka valfriheten och kvaliteten. För det tredje skall besparingar göras i bidragssystemen för att återupprätta arbetslinjen. Tabell 8.1 Huvuddragen i budgetpolitik -31,9 -48,8 -18,0 -24,0 -5,2 -13,3 - varav övriga skatter -8,7 -11,5 Avvisade utgifter som redovisas som skatter Övriga inkomstförändringar (höjd egenavgift, a-kassa m.m.) -24,3 -34,8 -6,8 -8,7 - varav hälso- och sjukvård -2,9 -2,9 -3,9 -5,8 - varav sjuk- och föräldraförsäkring - varav förtidspensioner, a-kassa, arbetsmarknadspolitik - varav nej till regeringens nya förslag -8,0 Förbättrat finansiellt sparande efter BNP-effekt Den samlade effekten av politik är att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn förstärks med i storleksordningen ett par miljarder kronor för respektive 2006. Det motsvarar att det finansiella sparandet blir ca 1procent av BNP 2005 och 2procent 2006, vilket skall jämföras med regeringens prognoser om ett sparande på 0,6 och 1,1procent. Även om dynamiska effekter inte inkluderas sker en förbättring av det finansiella sparandet med 1miljard kronor 2005 och 4miljarder kronor 2006. Givet att det föreligger lediga resurser i ekonomin anser inte att det finns skäl att på kort sikt strama åt finanspolitiken mer än marginellt. Däremot finns det skäl att i samband med höstens budgetmotion förelägga en plan för hur det strukturella finansiella sparandet i de offentliga finanserna skall återställas så att målet om ett strukturellt sparande som i genomsnitt motsvarar av BNP kan upprätthållas till dess att den offentliga skulden sjunkit till ca 40procent av BNP. föreslår i denna motion att skatterna sänks rejält. Det viktigaste skälet att sänka skatterna är att stärka den enskildes makt över den egna vardagen. På flera ställen i denna motion redovisas hur det höga skattetrycket medfört att det inte lönar sig nämnvärt att försöka förbättra sin egen ekonomiska situation genom ökat eget arbete eller utbildning. Skattesystemet har skapat fattigdomsfällor som är svåra att ta sig ur. Fler personer som vill jobba kräver fler arbetsplatser. vill med sänkta skatter stimulera företagare och företagande. På så sätt kommer fler att vilja driva företag och befintliga företag vilja utöka sin personalstyrka. Vidare kommer lägre skatter att stimulera till ökade investeringar, vilket tillsammans med fler utbildade bidrar till att höja värdet i produktionen. Sammantaget innebär detta att fler jobb skapas som produktiviteten och löneutrymmet stimuleras. Lägre skatter på arbete gör det mer lönsamt att jobba, spara och utbilda sig. Dagens mycket höga marginaleffekter för de sämst ställda är helt orimliga och skapar fattigdomsfällor som bör åtgärdas. Mot denna bakgrund vill sänka inkomstskatterna rejält med en tonvikt på låg- och medelinkomsttagare. är bland ett krympande fåtal länder som fortfarande beskattar förmögenheter. Dessutom tas skatten ut vid förhållandevis små förmögenheter och skattesatsen är hög. Skatten driver ut kapital ur landet, kapital som kunde investerats i och skapat fler jobb. Vi har förlorat kampen om kapitalet. Dessutom är skatten orättvis. De som är riktigt förmögna är undantagna från skatten eller har betydande möjligheter att kringgå den. De som drabbas är främst småhusägare som varit flitiga och amorterat ned sina skulder. Skatten fungerar i praktiken som en extra fastighetsskatt och bör slopas. Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag och leder i värsta fall till att företaget läggs ned. Fribeloppen vid arv och gåvor är låga i som skattesatserna är höga. Tillsammans med förmögenhetsskatten utgör arvs- och gåvoskatten ett viktigt skäl till att kapitalet flyr landet i stället för att skapa jobb i . Därutöver medför dessa skatter transaktioner och skatteplanering som är samhällsekonomiskt irrationellt. Mot denna bakgrund bör dessa skatter avskaffas. Skattereglerna för fåmansbolag är diskriminerande. Ägare till framgångsrika fåmansbolag tvingas betala extra hög skatt. kommer att föreslå en reformering av beskattningen av ägare till fåmansbolag i syfte att både förenkla reglerna och sänka skattetrycket för att stimulera företagandet och sysselsättningen. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i många fall inte drabbas av beskattning på aktieutdelningar. anser att dubbelbeskattningen på aktier bör slopas och avser att återkomma med förslag om hur detta kan ske. I samband med höstens budgetmotion avser vi att pröva en utvidgning av förslaget om skattereduktion för hushållsnära tjänster. Lägre skatt gör att priserna på hushållsnära tjänster sjunker; därmed skapas förutsättning för människor med normala inkomster att köpa sådana tjänster. Sysselsättningen ökar och svartarbetet minskar. Reseavdraget bör förbättras. återkommer med inriktningen att milavdraget för resor med bil skall höjas med 25procent till 20kronor per mil. Kollektivtrafiken är skattesubventionerad och bör därför inte berättiga till extra skattelättnad. Mot bakgrund av den senaste tidens höjningar av priset på kollektivtrafik bör därför det icke avdragsgilla beloppet för arbetsresor höjas till . Skatten på drivmedel försvårar arbetsresor och straffar privat umgänge. Mot denna bakgrund vill sänka bensin- och dieselskatterna med ca 40öre inkl. moms per liter. Fastighetsskatten skall avvecklas. Som ett första steg vill införa ett tak för skatteuttaget. Därefter bör skattesatsen sänkas stegvis. Taket bör bestämmas till summan av 80kronor per kvadratmeter värdeyta på huset och 2kronor per kvadratmeter tomt, dock max . Skattesatsen bör i ett första steg sänkas med 0,2procentenheter för att därefter trappas av till dess att skatten avvecklats. Schablonintäkten för bostadsrättsföreningar bör slopas. Beskattningen av diesel som används i jord- och skogsnäringarna bör sänkas till samma nivå som i våra konkurrentländer. Skatten på växtnäring bör slopas helt. Den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk och reklamskatten bör också slopas, medan alkoholskatterna behöver anpassas till de nivåer som råder i vårt närområde. Skattesänkningarna på alkohol i bl.a. och har tillsammans med nya införselregler gjort att den svenska skattebasen urholkats och att svenska producenter av alkoholhaltiga drycker minskat personalstyrkan. Mot denna bakgrund är det angeläget att snabbt anpassa skattenivåerna för att rädda jobben och säkra skatteintäkterna. På alla dessa punkter återkommer vi med en närmare utformning av förslagen i höstens budgetmotion. Det svenska försvaret står inför genomgripande förändringar. Omdaningen från gårdagens invasionsförsvar till morgondagens insatsförsvar kommer att vara förenad med betydande omställningskostnader. kommer i Försvarsberedningen att eftersträva en bred uppgörelse i syfte att säkerställa möjligheter att både trygga det nationella oberoendet och uppfylla förpliktelser i ett internationellt sammanhang. Vi anser också att systemet för finansiering av internationella militära insatser behöver ändras och ses som en del av vårt samlade internationella åtagande. Det är av stor vikt att kan bidra till att den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kan få trovärdighet genom ökad militär förmåga. måste kunna bidra med sin del. Vi återkommer till frågan om anslagsnivåerna när underlaget från Försvarsberedningen föreligger. 8.4Satsning på ökad trygghet föreslår en bred satsning för att öka tryggheten. Ökade resurser skall därigenom tillföras rättstrygghet, skola och sjukvård. Polisen måste bli synlig, tillgänglig och kunna bemöta brottsdrabbades behov av hjälp. Brott som anmäls måste upp till en större andel än vad som är fallet . Antagningen till polishögskolorna bör öka, och de enskilda myndigheterna måste få möjligheter att nyanställa. En ny polishögskola skall öppnas. måste ges resurser att lagföra dem som kränker människors frihet och frid. I av gränsöverskridande och tekniskt avancerad brottslighet krävs det att åklagarnas kunskaper uppdateras kontinuerligt och att specialister kan rekryteras. Domstolarna måste få tillräckliga resurser för att klara tillströmningen av nya mål på ett rättssäkert sätt. Partssammansatta domstolar bör avskaffas och inordnas i det allmänna domstolsväsendet. Kriminalvårdens situation är oacceptabel. En ny riksanstalt behöver byggas och befintliga anstalter måste utökas. Den slutna ungdomsvården bör överföras till kriminalvården. Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng, gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieskola. Ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut skall inrättas. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem och är en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald, konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet i hela landet. 8.4.3Trygghet i vård och omsorg vill avskaffa landstingen och införa en vårdorganisation med bättre förutsättningar för att åstadkomma en ändamålsenlig sjukvård. Den politiska styrningen skall avvecklas och vårdledningen professionaliseras. Sjukhus skall inte styras av lekmän. Politikerna skall lägga fast de övergripande målen för verksamheten. Genomförandet skall skötas av dem som är bäst lämpade. Vi vill införa en nationell vårdgaranti. Om det egna inte klarar av att ge vård och behandling skall patienten ha rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Dessutom vill vi satsa på att förbättra vården och omsorgen för psykiskt sjuka samt möjligheten till personligt ombud. Beloppet i högkostnadsskyddet bör höjas i syfte att öka landstingens möjligheter till avgiftsfinansiering. föreslår vi att en barnomsorgspeng skall införas för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utgå med 3000kronor skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja vår barnomsorgspeng när barnet blir behövs inte den trettonde månaden med sjukpenninggrundande ersättning och de tre extra garantimånaderna i föräldraförsäkringen. budgetförstärkningar vilar tungt på en åtstramning av bidragssystemen. Vi förordar de riktlinjer inför höstens budgetarbete som har beskrivits i kapitel 7.27.4. Detta innebär förändringar i systemen för sjukförsäkring, förtidspensionering och a-kassa. Uppgifter som ryms inom ramen för rekryteringsbidraget bör integreras i det ordinarie studiemedelssystemet. För att studiemedelssystemet skall bli rättvist och förutsägbart bör bidragsnivåerna harmoniseras. Bostadstillägget för pensionärer () bör förändras. Systemet har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot den bakgrunden bör ett golv på 100kronor återinföras och ersättningsnivån återställas till 90procent från nuvarande 91procent i bostadstillägget. När äldreförsörjningsstödet infördes för ålderspensionärer som inte varit bosatta i fullt ut under 40år, bestämdes detta till samma nivå som garantipensionen. Äldreförsörjningsstödet är till skillnad från garantipensionen inte beskattad, vilket gör att äldreförsörjningsstödet nu ligger högre än garantipensionen. Det bör därför minska. Ett mål för bostadspolitiken bör vara att normalisera och avreglera bostadsmarknaden så att stöd och kompensationer för skadliga ingrepp inte behövs. Då kan olika subventioner och andra särlösningar avskaffas. Vi föreslår att fastighetsskatten på flerfamiljshus skall sänkas från 0,5 till 0,1procent . Vi anser att räntebidragen skall avvecklas . En reformerad plan- och byggprocess, ökad konkurrens inom byggsektorn och en lagstiftning som tillåter ägarlägenheter är viktiga förändringar för att få till stånd ett ökat byggande. Vidare krävs förändringar i hyreslagstiftningen för att det skall bli intressant att bygga nya hyreslägenheter. Med sådana förändringar skapar vi förutsättningar för lägre boendekostnader och ökat byggande. Subventioner är däremot inte någon långsiktig lösning. De är kortsiktiga, kostnadsdrivande, konkurrenshämmande och bör avskaffas. Förändringarna av politik i denna vårmotion kan sammanfattas med att besparingar på bidragssystemen ersätter tidigare besparingar på kommunerna och den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Syftet bakom denna omläggning är trefaldigt: För det första har stramare bidragssystem en direkt positiv effekt på arbetsutbudet, vilket bidrar till att möta de svårigheter som följer av den åldrande befolkningen. Besparingar på kommunerna och den aktiva arbetsmarknadspolitiken har inte sådana effekter. Genom denna omläggning får politiken en tydligare tillväxtprofil . För det andra innebär omläggningen att den underfinansiering av det moderata budgetalternativet som påtalat i huvudsak är åtgärdad (dnr2003:2232). Genom den minskade kommunindragningen reduceras den försvagning av den offentliga sektorns finansiella sparande som påtalade. Den tidigare ospecificerade besparingen på arbetsmarknadspolitiken ersätts av förslag om att ersättningen i a-kassan reduceras. Till detta kommer en rad nya förslag, t.ex. rörande sjukpenningen och förtidspensionerna, som ytterligare stärker det moderata budgetalternativet. För det tredje är de fördelningspolitiska effekterna av besparingar inom inkomstbortfallsförsäkringarna små. analyser av de åtstramningar av socialförsäkringarna som genomfördes 19911996 visar att minskningarna av inkomsterna var relativt jämnt fördelade över alla inkomstgrupper. konstaterar att de sänkta ersättningarna således inte påverkade utjämningen nämnvärt. Eftersom socialförsäkringarna är inkomstrelaterade begränsas den omfördelande effekten. Det kan avslutningsvis finnas skäl att kommentera hur förhåller sig till hur olika politiska förslag påverkar hushållens beteende och hur sådana s.k. dynamiska effekter i sin tur påverkar de offentliga finanserna. Till att börja med är det självklart att dynamiska effekter måste beaktas. Om dynamiska effekter inte skulle beaktas finns det en betydande risk för att prognoserna för intäkter och utgifter blir grovt missvisande samt att politiken riskerar att bli felaktigt avvägd. När regeringen t.ex. höjde ersättningen i sjukpenningen 1998 beaktade man inte hur detta kunde antas påverka hushållens beteende. Det var en starkt bidragande faktor till att regeringen grovt underskattade utgiftsökningarna i sina prognoser. Att en förändring av en skatt eller ett bidrag påverkar arbetsutbudet är inte märkligare än att en löneförändring som uppkommer på grund av en relativlöneförskjutning som sker efter ett löneavtal påverkar arbetsutbudet. Däremot finns det skäl att vara försiktig med att utnyttja dynamiska effekter för att sänka skatter eller öka utgifter. inställning är att skarpa förslag om sänkta skatter och ökade utgifter bör finansieras med direkta budgeteffekter av förändrade regler och ersättningar. Om vinner väljarnas förtroende i allmänna val och politiken kan genomföras är det viktigt att den kraftiga ökningen av arbetsutbudet inte leder till att de lediga resurserna ökar i en takt som inte förmår att möta med penningpolitiska stimulanser. Visar det sig att de statsfinansiella effekterna och utbudseffekterna av minskade bidrag och sänkta skatter blir betydande finns det skäl att föreslå ytterligare skattesänkningar med inriktning på att stärka hushållens konsumtionsvilja och företagens investeringsvilja. anser att anslagen till och UD bör separeras. Sammanslagningen har inneburit att det i praktiken är regeringen som beslutar hur medlen skall fördelas; vi menar att det är angeläget att även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslaget skall återföras till utgiftsområde 5. Anslaget Fredsfrämjande verksamhet bör överföras till utgiftsområde7. I vårpropositionen föreslås en höjning av partistödet med 25miljoner kronor i syfte att återställa anslaget till det reala värde som partistödet hade när det infördes . accepterar detta förslag. I en väl fungerande demokrati är det viktigt att partiväsendet fungerar väl. Att omsättningen på förtroendevalda i kommuner och landsting har ökat kan ses som en indikation på att villkoren i det lokala politiska arbetet är betungande. För partierna innebär en ökad omsättning att behovet av att rekrytera och utbilda förtroendevalda har ökat. Det är inte tillfredsställande att valdeltagandet gradvis minskat, att färre medborgare är medlemmar i politiska partier eller aktivt deltar i mellanvalsdemokratin genom att gå på partimöten. Vår slutsats blir att så länge det inte finns några realistiska alternativ till ett offentligt partistöd bör detta ges en sådan omfattning att partierna kan säkerställa en väl fungerande mellanvalsdemokrati och rekrytera och utbilda förtroendevalda. Myndigheternas organisation bör prövas mot behovet av deras verksamhet. Vi menar att , och skall läggas ner som självständiga myndigheter. bör inrättas med delvis samma uppgifter som nuvarande socialstyrelse. 8.9Strukturella och dynamiska effekter ekonomiska politik syftar till att utöver rena finansiella effekter få till stånd betydande förändringar av hushållens och företagens beteenden, s.k. dynamiska effekter. Dessa dynamiska effekter är ofta svåra att beräkna och de beräkningar som finns är behäftade med olika grad av osäkerhet. Vad gäller hushållen handlar det främst om: Effekter av riktade inkomstskattesänkningar. Effekter av avdrag för hushållsnära tjänster. Effekter av ändrad ersättning i sjukersättningen/förtidspensionerna. Effekter av ändrad ersättning i sjukpenningen. Effekter av ändrade ersättningsnivåer i arbetslöshetskassan. Effekter av ändrade avgifter för sjukvård och andra offentliga tjänster. Detta innebär att vi i detta avsnitt inte beaktar ändrade skatter för företagen eller effekter av exempelvis slopad förmögenhetsskatt. Effekterna av dessa skattesänkningar är sannolikt betydande, men omfattningen är svår att uppskatta. avser att arbeta vidare med detta. En central fråga är hur mycket produktiviteten, sysselsättningen, arbetsutbudet och således arbetslösheten ändras. Det finns skäl att anta att arbetsproduktiviteten både kan öka och minska av att fler återvänder till arbete. Minskad personalomsättning leder på flera sätt till ett bättre utnyttjande av resurserna. kan det vara så att de som varit sjukskrivna, åtminstone initialt, kan ha en lägre produktivitet än genomsnittet. Mot denna bakgrund är det rimligt att inte räkna med några produktivitetsvinster. I och med att arbetsutbudet regelmässigt stiger när sysselsättningen ökar blir effekten på arbetslösheten mindre. Omvänt, en given arbetslöshetsförändring påverkar sysselsättningen och arbetsutbudet i större utsträckning än vad arbetslöshetsförändringen ger sken av. Kraftiga förändringar i beteendet till följd av olika åtgärder kan medföra att det samlade resursutnyttjandet faller till följd av att utbudet påverkas mer än efterfrågan. Implikationerna för den ekonomiska politiken av detta diskuteras i nästa avsnitt. En mycket grov uppskattning av effekterna på arbetsutbud, sysselsättning, faktisk arbetslöshet och den arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet (NAIRU) återges i tabellen nedan. Tabell 8.2 Realekonomiska effekter35 Förändring i procentenheter och procent Potentiell sysselsättning i timmar Faktisk arbetslöshet, andel av AK NAIRU, andel av AK -0,4 -0,4 -0,1 -0,1 Sjukpenning: år 1 (lång sikt) 1,0 (1,8) 1,0 (1,8) 0,5 (0,0) -0,01 Summa: kort resp. (lång) sikt 1,9 (2,7) 2,4 (3,2) 0,0 (-0,5) -0,5 2,4 (3,2) Sänkta skatter stimulerar arbetsutbudet, dämpar lönekraven och stimulerar sysselsättningen. Lägre skatt på hushållsnära tjänster stimulerar sysselsättning, arbetsutbud, privat konsumtion och investeringar. Sänkta ersättningsnivåer i a-kassan dämpar lönekraven och ökar incitamenten att skaffa jobb. Det bör noteras att de omfattande skattesänkningar som föreslår, som uppgår till ca 40miljarder kronor, ger upphov till mindre tillväxteffekter än de åtstramningar av sjukförsäkringen som vi förordar. Effekterna av a-kassan är sannolikt något underskattad i tabellen över realekonomiska effekter ovan. Exempelvis har m.fl. (2001) visat på större effekter av en given sänkning, vars resultat ligger väl i linje med studier från andra länder.36 I en översikt av forskningsläget konstaterar och (2002), som sammanfattar resultaten i 27 studier från 9 olika länder, att en 10-procentig reduktion av ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen minskar såväl antalet arbetslösa som arbetslöshetstiden med i storleksordningen 10procent.37 Effekterna av ändrad sjukpenning är komplicerade. Sjuka räknas som sysselsatta, varför en minskning av antalet sjuka rent kalkylmässigt ökar arbetsutbudet och antalet arbetade timmar lika mycket. Om det större antalet timmar emellertid inte möts med motsvarande ökning av efterfrågan kommer produktiviteten och lönsamheten inledningsvis att falla och arbetskraftskostnaden att stiga, givet att den nominella lönen inte sjunker. Detta kommer initialt att tvinga företagen att banta sin arbetsstyrka, och den cykliska arbetslösheten stiger till dess att produktiviteten och lönsamheten är återställd. stiger efterfrågan och det sker en anpassning till den nya högre produktionsnivån.