ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub269 · 2004-09-29 00:00:00 — Tillståndsgivning för fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det införs ett sista datum när de som ansöker om att få starta friskola skall få besked av huruvida de får tillstånd att starta skola eller inte. Att ansöka om att få starta en fristående skola skiljer sig i många delar från att ansöka om att få starta ett annat företag vilket som helst. Ett skolår startar . Det innebär att den som startar en friskola måste vara klar med alla förberedelser, ha skaffat lokal, anställt lärare, fått elever och allt annat som behövs för att det överhuvudtaget ska bli en skola, till i mitten eller slutet på augusti - d.v.s. när höstterminen startar. Så medan de flesta andra verksamheter kan starta när som helst , är skolor beroende av att komma igång till ett visst datum. Fristående skolor ansöker om tillstånd för att driva sin verksamhet eller för att förändra verksamheten hos . Ansökningarna för att få starta en skola ska vara inne två läsår innan man har tänkt starta sin verksamhet. De som startade sina skolor den här hade alltså lämnat in sina ansökningar till . För att skolorna ska hinna bli klara med alla viktiga förberedelser måste de innan terminen börjar få sina tillstånd. har handläggningen dragit ut på . Många skolor har fått sina tillstånd alldeles för sent för att hinna komma igång med skolorna. Under den senaste ansökningsomgången var det åtskilliga skolor som fick sina tillstånd och avslag efter det att de ansökt, långt in - ja, t.o.m. - alltså innan verksamheten på skolan skulle börja. Detta gällde inte bara ansökningar som avsåg helt nya fristående skolor, även ansökningar för att utöka befintliga friskolor har drabbats av detta. Gymnasieskolorna drabbas extra hårt av att få sina tillstånd sent. Som gymnasieskola är det viktigt att finnas med på kommunernas gymnasiemässor som börjar läsåret innan. Det är också viktigt att man finns med som ett alternativ att söka i den första ansökningsomgången tidigt . Men även för grundskolor är det givetvis viktigt att man får sina tillstånd innan skolåret startar, så att skolan har en chans att rekrytera elever på någorlunda lika villkor som de kommunala skolorna. Det finns också ett helt annat skäl till att det är viktigt att skolorna får besked om hur det har gått med deras ansökan. Skulle de få ett avslag är det viktigt att skolorna kan överklaga detta och eventuellt göra en ny ansökan innan ansökningstiden för nästföljande omgång ansökningar till friskola går ut. Det bör finnas ett sista datum för när fristående skolor bör få sina besked om de får starta friskola eller för att förbereda sin start till nästa hösttermin om de får tillstånd. Detta datum ska vara innan läsåret startar och också innan ansökningstiden hos går ut för nästa ansökningsomgång. Skulle skolan få avslag, är det viktigt att få besked tidigt även om det. Då kan skolan hinna med att överklaga avslaget samt även kunna ansöka på nytt i nästa ansökningsomgång
mot · GS02Ub270 · 2004-09-29 00:00:00 — Förvaltningsbesvär vid prövning av bidrag till friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att friskolor får rätt att få bidragen prövade av allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. finns en del problem vad gäller kommunala beslut om fristående skolors bidrag. Vid överklagande kan de administrativa domstolarna inte bestämma bidragsbeloppet, utan endast undanröja beslutet och därmed sända det åter till kommunen för ny behandling. Detta innebär en oerhörd försening för den fristående skolan. Kommuner kan missbruka besvärsordningen genom att fatta ett nytt olagligt beslut, som i sin tur överklagas. Denna ordning innebär ett onödigt resursslöseri för hårt belastade länsrätter och högre instanser. Kommunernas hantering påverkar friskolornas elever negativt. som processen pågår riskerar de att få en sämre utbildning än sina kamrater i den kommunala skolan, eftersom skolan inte får samma ekonomiska ersättning som den kommunala skolan i kommunen. Denna behandling är ett brott mot skollagen som säger att elever ska behandlas på samma sätt oavsett vem deras skolhuvudman är. Ett problem är att endast invånare i den kommun där beslutet är fattat kan överklaga. Friskolor kan således inte överklaga. Det är vanligt att friskolor har elever från många kommuner (i fristående gymnasieskolor kan eleverna komma från hela landet), vilket gör det svårt att hålla reda på beslut som är fattade i kommuner där friskolan inte är belägen. Detta är stötande eftersom skolan är den som mest berörs av beslutet och skyldig att fullfölja sitt åtagande gentemot sina elever, även om kommunen betalar ett felaktigt bidrag. har i sin utredningsrapport bidrag för elever i fristående gymnasieskolor (, dnr 75-2004:248) reagerat över kommunernas tillämpning av det befintliga bidragssystemet på gymnasienivå (ett system som är så gott som identiskt med det som finns på ) och anser att kommunerna skapat sig genvägar i systemet. anser att det borde vara möjligt för friskolor att överklaga kommunala beslut genom s.k. förvaltningsbesvär genom att den besvärsmöjligheten skrivs in i skollagen. Vårt förslag är att friskolor får rätt att få bidragen prövade av allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsbesvär. Det skulle betyda att domstolen inte bara undanröjer ett felaktigt kommunalt beslut utan även beslutar vilken ersättning kommunen ska betala till friskolan. Dessutom blir då de som beslutet rör besvärsberättigade oavsett geografisk hemvist. Med förvaltningsbesvär skulle alla parter slippa den tidsödande och resurskrävande rundgång vi har i systemet. Det skulle också innebära stora vinster för rättssäkerheten - för de fristående skolorna och för de elever som går där - om en domstol inte bara avgör om en kommun gjort rätt eller fel, utan även yttrar sig om vilken ersättning den fristående skolan faktiskt har rätt till.
mot · GS02Ub274 · 2004-09-29 00:00:00 — Ungdomars rätt till studiemedel begär att regeringen återkommer till med förslag till förändring av studiemedelssystemet så att 18-19-åringar får samma rättigheter som 20-åringar. Ungdomar mellan 18 och 20 kommer i kläm i dagens regelsystem. Bland dessa ungdomar har den högsta arbetslösheten, . Det är inte förvånande då det för dessa ungdomar finns en rad begränsningar. Ex. En 19-åring som efter gymnasiet går till högskoleutbildning har rätt till fullt studiemedel. Söker samma 19-åring till en eftergymnasial utbildning vid folkhögskola blir ersättningen endast samma som . Men det kalenderår som vederbörande fyller utgår fullt studiemedel även om utbildningen är densamma. För t ex musikstuderande på folkhögskola är detta ett problem då flera folkhögskolor har mycket bra utbildningar och som t o m rekommenderas av . Detta mellanår kan bli förödande för de ungdomar som gärna vill utbilda sig. Det går ju bra om föräldrarna fortfarande har möjlighet att bidra, men för många blir bekantskapen med de sociala myndigheterna den sista utvägen. Det finns all anledning för att ändra på de bestämmelser som finns, så att 18-19-åringar som vill fortsätta sina studier inte fortsättningsvis diskrimineras.
mot · GS02Ub277 · 2004-09-28 00:00:00 — Barnomsorg och sjuka barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera samtal med och om förutsättningarna för att kunna erbjuda barnomsorg av något slag också för sjuka barn. Att bli förälder är en fantastisk upplevelse. Att vara förälder är inte alltid lika enkelt. Barn betyder ömhet, närhet och glädje men också ansvar och ett evigt pusslande för att få livet att gå ihop. Som förälder vill man ge sitt barn det bästa man förmår. Som förälder vill man njuta av tiden med sina barn. Som förälder är man också ansvarig för familjens försörjning. Man är aldrig bara förälder utan finns i ett socialt sammanhang exempelvis i sitt arbete. Det är inte alltid lätt att räcka till. Barnet blir sjukt och behöver omvårdnad. Många är de förkylningar, öroninflammationer och barnsjukdomar som varje småbarnsförälder ska hantera. hanteras detta av kvinnorna som sedan därutöver får leva med lägre löner, svårare att få fäste på arbetsmarknaden och liten möjlighet till befordran. För föräldrar med små ekonomiska marginaler kan också en följd bli att den dyrbara lediga tiden tillsammans med sitt barn, får bli med barnet snorigt och förkylt hemma i sängen. När barnet piggat på sig så pockar jobbet på. För att underlätta föräldraskapet tar vi i stort gemensamt ansvar för många delar. Vi har en mycket bra föräldraförsäkring, vi har barnomsorg och fritids. Det finns barnbidrag och barnavårdscentraler. Mycket är bra och mycket kan vi vara stolta över. Ändå vet vi att föräldrar vittnar om att man inte riktigt räcker till. Det finns naturligtvis många olika orsaker till detta och också olika lösningar. Om vi kan fortsätta att underlätta föräldraskapet såär det viktigt att fortsätta diskussionen. Vi borde kunna fundera på ett större ansvar för barnomsorg av något slag även för sjuka barn, sjuka barn som är lite febriga eller snoriga och inte orkar med den vanliga barnomsorgen men är så pigga att de klarar sig bra med en vuxen som inte är mamma eller pappa. Man skulle kunna tänka sig en modell som ger varje barnfamilj möjlighet till ett visst antal timmar där en omsorgsutbildad person kan ge barnomsorg hemma hos familjen. Kanske även med extra antal timmar för ensamstående med barn då det finns positiva effekter på andra områden såsom etablering på arbetsmarknaden för just ensamstående med barn. Det finns tillfällen där det kunde vara en lösning om denna barnomsorgsresurs fanns tillgänglig. Samtal borde kunna initieras med och om förutsättningarna till barnomsorg av något slag för sjuka barn.
mot · GS02Ub278 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra samlevnadsundervisning till en obligatorisk del av sfi. är ett samhälle präglat av mångfald, en mångfald som berikar och ger kraft åt vårt samhälle. Men mångfald innebär även möten mellan kulturer som inte alltid är friktionsfria. Ett exempel är synen på sexualitet, kön och relationer som ofta varierar mellan och inom länder och kulturer. ligger denna syn i hög grad till grund för hur vi behandlar varandra, något som i sin tur påverkar hela samhället i stort. Frågor som rör samlevnad och relationer är ofta känsliga, särskilt i vissa kulturer där dessa ämnen sällan diskuteras ens inom familjen. En konsekvens är kunskapsluckor om dessa frågor uppstår bland invandrare, och då kanske särskilt bland kvinnorna. Förutom att minska inblicken i hur det svenska samhället förhåller sig till samlevnad, könsroller och relationer, minskar också individernas kunskap om vilka rättigheter han eller hon har i i dessa frågor. Utöver den spänning sådana luckor skapar för många i mötet med den svenska kulturen kan de även leda till en utestängande effekt. En förståelse för synen på relationer och förhållandet mellan könen är en förutsättning för att känna delaktighet i samt förstå samhället i fråga. Den uppfattning en person har i dessa frågor präglar alltså samma persons uppfattning om samhället i stort och kan således antingen underlätta eller försvåra i mötet med den svenska kulturen. Relationer och samlevnad innefattar många komplexa frågor som maktförhållanden mellan könen, men också inom familjen såväl som makten mellan familjen som institution och samhället. Vikten av dessa frågeställningar kan ses i beslutet att göra samlevnadsundervisning obligatorisk i den svenska skolan. Den bör därför även vara det i svenskundervisning för invandrare, sfi, där det ofta finns både mindre kunskaper om och ett större behov av sådan undervisning. En bra och obligatorisk samlevnadsundervisning skulle underlätta för invandrare och hjälpa dem orientera sig bättre i den svenska kulturen.
mot · GS02Ub279 · 2004-09-28 00:00:00 — Läsinlärningens metodik för grundskolelärare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i läsinlärning i lärarutbildningen. Lärarutbildningen har genomgått flera nödvändiga reformer. Läraryrket behärskar många kompetensområden. Utbildning i läsinlärning utgör givetvis en del av det utbud av kurser som erbjuds i lärarutbildningen. Men om man jämför dagens utrymme för läsinlärning med den gamla, numera borttagna utbildningen till lågstadielärare så har det område som läsinlärning utgör minskat. Läskunnigheten och läslusten har i olika undersökningar visat sig höja elevernas prestationer. Enligt en utredning, där en kvarts miljon 15- åringar från 32 länder deltagit, framgår att det är de länder som skapat ett engagemang för läsning och för skolan i stort som har höjt elevernas prestationer. Läslusten bland ungdomar har visat sig vara viktigare för utbildningsresultatet än välutbildade föräldrar. Inom dagens lärarutbildning gäller en valfrihet att läsa kurser i läsinlärning. Lärare och lärarstudenter behöver stimuleras och uppmuntras till fördjupade studier och kunskaper inom det område som läsinlärning utgör. Frågan måste få skärpt uppmärksamhet i lärarutbildningssammanhang.
mot · GS02Ub280 · 2004-09-23 00:00:00 — som universitet via en egen forskarutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tilldelas forskarutbildning inom området teknik. har vuxit snabbt till att ha cirka 6 300 helårsstudenter. av eleverna läser på distans, ett koncept där är väldigt framgångsrik. I budgetpropositionen kan man se att uppnått målet att ha ökat antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik i jämförelse med . När det gäller forskningen har högskolan framgångsrikt knutit till sig avancerade forskningsmiljöer som Byggd Miljö i och . har även en omfattande forskarutbildning, som är beroende av andra universitet och högskolor. Samarbetet i sig är fruktbart och utvecklande, men möjligheten av att inte kunna ha egna doktorander skapar också hinder för utvecklingen. uppfyller kvalitetskraven för forskarutbildningen inom teknikområdet, inom humanioraområdet, inom samhällsvetenskapsområdet och genom även inom medicinområdet. Högskolan kommer därför i ett första steg att ansöka om egen forskarutbildning inom teknikområdet. Ur ett regionalt perspektiv finns det goda skäl till att skulle få universitetsstatus. har andelen ungdomar från länet som sökt sig till högre utbildning ökat från till . Motsvarande utveckling skulle kunna ske inom forskarutbildningen och därigenom motverka flykten från länet av högutbildade ungdomar. Statistiken visar att av de examinerade från högskolor utan vetenskapsområde fortsatte till forskarutbildning. Motsvarande siffra varierar från på högskolor med vetenskapsområde till för de stora universiteten. En forskarutbildning vid skulle öka möjligheten att ta tillvara länets begåvningar på bästa sätt. skulle få ett större intresse av att etablera sig i vårt län. En förstärkt forskning och forskarutbildning och en status som universitet kan vara ett medel att återföra forskning och utveckling till länet. Det skulle stärka framtidstron och självförtroendet och kunna bidra till nyföretagande och företagsetableringar. En egen forskarutbildning skulle även vara ett kraftfullt stöd för innovationsprocessen i länet. Kommunerna börjar alltmer att efterfråga forskning i anslutning till näringsliv, kulturliv och samhällsliv. För länets studenter är det viktigt att högskolans höga kvalitet vinner allmänt erkännande och att de behandlas likvärdigt på arbetsmarknaden, som om de gått ut samma utbildning på en av de stora och gamla högskolorna eller universiteten. Ungdomar i bör rimligtvis ha samma möjligheter att skaffa sig en forskarutbildning som ungdomarna i eller . är nu mogen för att i ett första steg gå från högskola till universitet och ett första steg är att få en egen forskarutbildning inom området teknik. Det skulle gagna ett län där utbildningsnivån är låg i förhållande till övriga riket och där arbetslösheten relativt är betydligt högre än i riket. Det finns därför all anledning att tilldelas forskarutbildning inom området teknik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub281 · 2004-09-29 00:00:00 — Skolgång för barn med handikapp av social natur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om skolgången för barn med svårigheter i det sociala samspelet. Särskolan är den skolform som är anpassad till de behov som barn med utvecklingsstörning har. har antalet elever i särskolan ökat lavinartat. Ökningen beror på att de s k bokstavsbarnen eller de som har svårigheter i det sociala samspelet också har placerats i särskolan. En kommitté har tillsatts att utreda skolformen för dem med utvecklingsstörning dvs handikapp beträffande den intellektuella förmågan. Slutbetänkandet från överlämnas den 4/10 2004. Men de barn som har handikapp med avseende på social förmåga, Aspergerbarn, ADHD och andra uppmärksammas inte i den utredningen, de faller mellan stolarna. Ändåär det så viktigt för barnen själva och för samhället att dessa barn får all den hjälp som behövs för att utvecklas att kontrollera sina handlanden och beteenden och att leva tillsammans. Tyvärr tenderar människor med denna typ av svårigheter att senare i livet hamna i kriminalitet om de inte får det nödvändiga stöd som krävs för att utvecklas under barn- och ungdomsåren. Samhället borde ta sitt ansvar tidigt och ge de allra bästa möjligheter till varje barn att utvecklas och få stöd utifrån de behov som finns. Vi menar att de flesta barn med svårigheter i det sociala samspelet inte får den hjälp och det stöd de så väl behöver. Dessa barn ska varken placeras i vanlig skolklass eller i särskola. De ska erbjudas en skolform med ett innehåll som motsvarar deras behov. utreds särskolan där många av dessa barn får sin skolgång . I direktiven klargörs tydligt att utredningen enbart ska hantera målgruppen för särskolan, nämligen de med utvecklingsstörning. Vi menar att det behövs en utredning som uppmärksammar skolgången för de barn som har olika typer av problem med det sociala samspelet t.ex. de med diagnosen Asperger, ADHD, DAMP etc.
mot · GS02Ub282 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandsköterskeutbildning. Tandvård är en viktig del i hälsovården och för att vården ska hålla hög kvalitet krävs att personalen som utför arbetet har en god utbildning. är det dock brist på såväl tandläkare som tandsköterskor. Vårdmetoderna och tekniken utvecklas, vilket ställer nya krav på befintlig personal. Behovet av kompetensutveckling liksom förnyelse av hela utbildningen växer. upphörde tandsköterskeutbildning som gren i nationellt omvårdnadsprogram, eftersom den bland annat inte ansågs ha tillräckligt hög kvalitet. Utbildningen finns kvar vid några fristående gymnasieskolor i landet eller kan fås genom påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning på några orter i landet. Detta är långt ifrån tillräckligt för att avhjälpa dagens brist eller för att garantera tillgång till välutbildade tandsköterskor . 2000 har behandlat frågan om yrkesutbildning i gymnasium i sitt betänkande. Utredningen 2000 har i sitt slutbetänkande föreslagit inrättande av en nationell tandsköterskeutbildning. Därefter har inget hänt. Eftersom det är brist på tandsköterskor och en nationell utbildning för yrket är det angeläget att frågan löses .
mot · GS02Ub283 · 2004-09-27 00:00:00 — Kost och motion i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kost och motion i skolan. Som bekant blir de svenska skolbarnens fysiska hälsa allt sämre. Många barn har betydande övervikt som kan leda till olika sjukdomar och en rad andra problem. Orsaken till detta är både fysisk inaktivitet och felaktiga kostvanor. Problemet har påtalats av personer som t.ex. idrottslärare, sjukgymnaster och skolsköterskor som kommer i kontakt med eleverna. Allt fler barn och ungdomar har intressen som inte kräver fysisk ansträngning. De spelar dataspel, surfar på Internet och lyssnar på musik. I stället för att cykla eller promenera till sina aktiviteter åker de buss eller bil. De som utövar olika aktiviteter väljer i stor utsträckning olika bollsporter som inte främjar allsidig fysisk utveckling. När det gäller kosten hoppar många tonåringar över frukosten . I stället för lunch väljer de kanske snabbmat eller snacks från kiosken. De lägger tidigt grunden till dåliga matvanor som leder till sjukdomar senare i livet. Många drabbas dessutom av ätstörningar redan i tidig ålder. Därför är det angeläget att öka de fysiska aktiviteterna i skolan och förbättra undervisningen i kostlära. och fysiskt starka elever uppnår dessutom bättre studieresultat. har skolorna till viss del själva möjlighet att prioritera fysiska aktiviteter och kostlära inom området idrott och hälsa. Det är viktigt att detta efterlevs på lokal nivå. Men det är också från statens sida angeläget att tydligare markera vikten av kombinationen kost och motion i syfte att förebygga sjukdomar och andra problem senare i livet.
mot · GS02Ub284 · 2004-09-23 00:00:00 — Förändring av det svenska sommarlovet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det svenska sommarlovet. Alltfler svenskar anpassar sig till de kontinentala semestervanorna och lägger därför sin semester med tyngdpunkt på augusti månad. En bidragande orsak är antagligen också miljöförstöringarna som gör att vårt klimat förändras. Växthuseffekten påverkar vårt klimat negativt så att väderförhållandena förändras till det sämre. Den svenska sommaren inleds alltför ofta med regn och kyligt väder, vilken är ett bra exempel på då stora mängder regn kom med svåra översvämningar som följd. Den svenska industrisemestern är ett minne blott. De svenska industrierna håller inte längre semesterstängt . Produktionen pågår i stället under hela den svenska sommaren, vilket får till följd att semesterledigheten får en större spridning . Det svenska läsåret ska omfatta minst och minst . Inom läsåret får det planeras in högst för planering av skolarbetet eller fortbildning av lärare. Hur läsåret ska förläggas under kalenderåret beslutas lokalt i varje enskild kommun. Dock gör den ökande globaliseringen att det svenska läsåret behöver anpassas till en mer internationell nivå. Därför bör uttala en viljeinriktning att det svenska sommarlovet får en spridning över en längre tidsperiod med hänsyn tagen till att antalet skoldagar uppfylls. För att våra skolelever ska få möjlighet att uppleva härliga sommardagar med svalkande bad och få fina sommarminnen behöver sommarlovet förändras. inledds ofta sommarlovet i början eller mitten av juni månad. Sommarlovet bör i stället inledas och sträcka sig fram . På så sätt kan skoleleverna få möjlighet till att uppleva en härlig varm och skön sommar.