ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf366 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av inleds. begär att regeringen lägger fram förslag om att introduktionsenheten överförs till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunersättningar vid flyktingmottagande skall distribueras av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av politikområde 10:2 Integrationsåtgärder inleds. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering överförs till utgiftsområde 14.1 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: -45 000 000 -35 000 000 A 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering -24 416 000 A 12:2 Mottagande av asylsökande 3 296 162 000 -400 000 000 -384 416 000 1Yrkande 5 hänvisat till KU. Vi ifrågasatte syftet med inrättandet av ett integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör successivt avvecklas. Vi föreslår att får ta över ansvar för att distribuera kommunersättningar vid flyktingmottagande och att av anslag förs över till för detta ändamål. I samband med detta bör även anslaget till integrationsåtgärder minskas. Vi vill dock fortsatt ge stöd åt , åt verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt till åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Svensk flyktingmottagning måste svara mot högt ställda humanitära krav. Målet om beslut om inga särskilda omständigheter talar mot det måste nås. Anslagen till är betydligt lägre än vad anser vara nödvändigt för att successivt korta handläggningstiderna. Förutom att det är inhumant för dem som får vänta är det kostnadsineffektivt eftersom tiden på flyktingförläggning och innan man kan komma ut i arbetslivet förlängs. Vi anslår mer till för detta ändamål och beräknar att det ska minska kommunernas mottagningskostnader med . räknar självt med ännu större besparingar i mottagningssystemen av en sådan medelstilldelning. Med de medel vi nu föreslår för anser vi att det bör finnas ett utrymme på att använda till mottagande av ensamkommande barn. Vi vill slå ihop de fyra olika diskrimineringsombudsmännen till en och flyttar därför pengarna under anslaget för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering till utgiftsområde 14.
mot · GS02Sf370 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 11 - Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt uppställning. Anslag (tkr)Regeringens förslagAnslagsförändring 20:1 Garantipension till ålderspension22 541 203+2 400 000 20:3 BTP7 522 000-2 200 000 Summa för utgiftsområdet46 413 203+200 000 Grundtrygghet och självbestämmande! Grundtryggheten och självbestämmandet står i centrum för politik för äldre. har en lång tradition av att värna de pensionärer som har de lägsta pensionerna. Skälet till att de har låg ATP är ofta att de har varit egenföretagare som stått utanför de offentliga systemen. Men de allra flesta är kvinnor som oftast arbetat hårt med hushåll och barn, på gården eller i det egna företaget. Deras rätt till en trygg ålderdom är lika stor som de som varit yrkesarbetande. Genom en kombination av höjd garantipension, sänkt skatt på låga inkomster och justerade regler för bostadstillägget för pensionärer ökar vi levnadsstandarden för alla pensionärer med låga eller genomsnittliga pensioner oavsett vilken bostadskostnad de har. Men ökar vi pensionärernas direkt disponibla inkomster och minskar de riktade bidragen. På så vis kan de pensionärer som önskar och har möjlighet påverka sin ekonomi genom hur de väljer att bo. Det är rättvist och ökar de gamlas självbestämmande. föreslår att garantipensionen höjs med vilket medför ökade kostnader på anslag 20:1 om . Bostadstillägget ska ersätta boendekostnader av kostnaden. Det medför i förhållande till regeringens förslag en besparing på på anslag 20:3. Tillsammans med våra förslag till sänkta skatter medför detta en samlad ekonomisk förstärkning av de flesta pensionärer med låg eller normal pension på . Därtill mer än fördubblas möjligheten för pensionärer att tillgodogöra sig effekten av sänkta bostadskostnader.
mot · GS02Sf372 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare ansvar för rehabilitering. har det presenterats ett flertal rapporter och utredningar som visar hur ineffektivt det nuvarande rehabiliteringssystemet är. Ett exempel är betänkandet från utredarna . I betänkandet från utredningen till arbete (SOU 2000:78) framgår också att det inte bara går att göra vinster gällande individens livskvalitet vid en väl fungerande rehabilitering. De ekonomiska vinsterna är också betydande. Detta påstående stöds även av internationella erfarenheter. Kritiken mot nuvarande rehabilitering är bland annat att det brister i finansiell samordning och i tydlighet av ansvarsfördelning mellan försäkringskassa, arbetsgivare och företagshälsovård. Ingen tar det fulla ekonomiska ansvaret att rehabilitera tillbaka personer till arbetslivet. Från fackligt håll framförs kritik mot att många av de långtidssjukskrivna riskerar att hamna mellan myndigheternas stolar på grund av bristen på tydlighet i ansvar och att rehabilitering ofta kommer igång alldeles . Även om arbetsgivaren har ett långtgående och stort ansvar för sina anställdas rehabilitering enligt arbetsmiljölagen och bestämmelser om rehabilitering i lagen om allmän försäkring, är ansvaret tyvärr otydligt och innebär problem i det konkreta rehabiliteringsansvaret, bland annat i förhållande till ansvar. Arbetsgivaren har ansvar för att uppmärksamma, utreda, sätta in åtgärder och finansiera åtgärder för sina anställda medan har rehabiliteringsansvar för övriga. skall initiera och samordna rehabilitering för både anställda och övriga som omfattas av sjukförsäkringen. I praktiken bollas sjukskrivna mellan , försäkringskassorna, kommunerna och arbetsförmedlingarna. De olika regelverk som styr dessa verksamheter skapar otydlighet i ansvaret för den enskildes rehabilitering och i den finansiella samordningen. Därför måste ansvaret för den enskildes rehabilitering och möjligheterna och skyldigheten till finansiell samordning tydliggöras. Ett sådant tydliggörande måste sätta den enskilda individen och hennes behov i centrum. Det kan finnas olika sätt att förtydliga ansvar och därmed skapa en bättre fungerande rehabilitering än . och har lyft fram tankarna på en rehabiliteringsförsäkring som parterna tar ansvar för. Andra har pekat på möjligheter till förändringar och förtydligande av nu gällande lagstiftning. Regeringen bör förutsättningslöst pröva och återkomma till med förslag om hur ansvaret för den enskildes rehabilitering kan göras tydligare och möjligheterna till finansiell samordning göras bättre.
mot · GS02Sf373 · 2004-10-04 00:00:00 — Fler steg i sjukersättningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa 5-procentssteg i sjukersättningen. Dagens sjukförsäkringssystem medger endast hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. Detta står inte alltid i proportion till den enskildes nedsättning i arbetsförmåga. En sjukskrivens möjlighet att öka sin arbetstid kan därför begränsas av att sjukpenningssystemet inte medger en flexibilitet mellan sjukskrivningsnivå och förmågan att arbeta. Fler och mindre steg i sjukersättningen kan vara en lösning på detta problem. Att förenkla och uppmuntra för sjukskrivna att öka sin arbetstid är angeläget, inte bara för den enskilde utan också för företagen och samhället i stort. Möjlighet att få sjukersättning i 5-procentssteg från är ett sätt att åstadkomma detta.
mot · GS02Sf375 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en amnesti för de flyktingar som vistats i landet 18 månader eller längre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en bortre gräns för asylprövningar sätts , och att de flyktingar som väntat på slutgiltigt besked automatiskt bör få stanna i . I är det bara knappt en procent () som får asyl enligt i första instans, det vill säga hos . Ändringsfrekvensen hos överklagansmyndigheten är låg. Vanligtvis är det färre än 500 personer som får asyl och denna siffra är således bland de absolut lägsta inom EU där bifallsprocenten i första instans brukar ligga på (). I det med rätta hårt kritiserade kan man ändå konstatera att bifallsfrekvensen för asylfall i första instans 2001 låg på . En av de största anledningarna till att människor i inte får asyl är den oerhört långsamma asylprocessen som gjort att man under särskilt 2001 och 2002 fått vänta innan den grundläggande asylutredningen över huvud taget kan igångsättas. Dessbättre har under detta år snabbat upp handläggningen av nya ansökningar, men direktavvisningarna har ökat markant, vilket vi beklagar. Det ligger i sakens natur att om man inte får klargöra och berätta om sina asylskäl förrän det gått ett eller minskar möjligheterna väsentligt för flyktingen att styrka sina asylskäl. Ändrade förhållanden kan dessutom göra asylskälen mindre begripliga. Vi finner det orimligt att den asylsökande skall drabbas av att beslutsfattande svenska myndigheter inte lever upp till de rättssäkerhetskrav som man kan ställa på dem. En konsekvens av detta borde därför vara att man erbjuder alla asylsökande som befinner sig i asylsprocessen eller har genomgått asylprocessen och varit 18 eller fler månader i landet ett permanent uppehållstillstånd. Detta bör alltså gälla oavsett om man är gömd eller ej. Ett särskilt argument för att införa denna nya ordning är att avskaffas från den 1/1 2006 och att utlänningsärendena därmed överförs till förvaltningsdomstol. Det är av högsta vikt att det nya systemet får börja sitt arbete utan att tyngas av alltför många gamla ärenden som, så att säga, "hänger kvar" från det tidigare systemet. En tidsamnesti skulle tillgodose detta. som ett nytt system införs för prövning av asylärenden bör en bortre gräns sättas för hur länge man ska behöva vänta som flykting på slutligt asylskäl. 18 månader ses som en rimlig sådan bortre gräns.
mot · GS02Sf376 · 2004-10-01 00:00:00 — Rätt till sjukskrivning och ersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till sjukskrivning och sjukersättning. Det stora antalet långtidssjukskrivningar har lett till att granskar sjukdomsdiagnoser och behovet av sjukskrivning mer kritiskt . Det är bra. Det är viktigt att man hittar anledningen till de stora ohälsotalen i landet, som man på alla sätt måste försöka motarbeta missbruk av vårt sociala trygghetssystem. Det nya förhållningssättet tillsammans med det stora antalet sjukskrivningar har ökat arbetsbördan hos de anställda på , vilket kan ha betydande konsekvenser för de sjukskrivna. Vad händer med en person, som efter en tids sjukskrivning får beskedet att inte godkänner diagnosen och personen förvägras ersättning för sjukdomstiden? Det finns många människor som inte har några som helst reserver eller besparingar och som är helt beroende av en månatlig inkomst. Man kan också fråga sig hur arbetsgivaren ställer sig i en situation där en medarbetare finns på arbetsplatsen, men är allt för sjuk för att arbeta. Det är nödvändigt att snabbt ger besked till den enskilde om sjukskrivningen godtas. Regeringen bör överväga att förändra prövning av rätten till sjukpenning.
mot · GS02Sf377 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma beräkningsgrund för ersättning i våra sociala trygghetssystem. finns det olika regler för och olika nivåer i vårt sociala skyddsnät. Föräldrapenning har sina regler, sjukersättning sina etc. Sjukpenning ger exempelvis per kalenderdag på den inkomst man beräknas tjäna , men till högst 7,5 basbelopp för de dagar man skulle ha arbetat. Man har en karensdag per sjukperiod. Arbetsgivaren betalar sjuklön på enligt avtal. Reglerna ändrades så att man inte kan få högre ersättning än a-kassa om man är arbetslös och blir sjuk. Föräldrapenningen är per kalenderdag på den inkomst man beräknas tjäna men till högst 7,5 basbelopp. Det finns fler exempel på systemfel som gör att man kan "tjäna" eller "förlora" beroende på varifrån man hämtar sin ersättning och i vilket skede i livet man befinner sig. Det kan knappast uppfattas rättvist av medborgarna. Snåriga regler leder dessutom till ökad byråkrati och krångel. Därför bör regeringen överväga att införa samma beräkningsgrund för ersättning i alla våra sociala trygghetssystem.
mot · GS02Sf383 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge legitimerade psykologer och legitimerade sjukgymnaster möjlighet att sjukskriva. Sjukskrivningstalen ökar i . Ökningen av sjukskrivningstalen innebär, förutom ett för stort antal människor som är frånvarande från sitt arbete, även en ökad arbetsbelastning på läkargruppen. Allt större grupper har behov av en sjukskrivning och kraven från på sjukintygen blir allt större. Med möjlighet till läkarbesök , där läkaren ska ställa diagnos, ge behandling, sjukskriva och motivera hur symptomen nedsätter arbetsförmågan blir till slut en omöjlighet. Risken för onyanserade intyg finns och detta ökar i sin tur risken för att drar in sjukpenningen för individen. Människor kan utifrån ovanstående situation hamna utanför försäkringsskyddet beroende på knapphändiga sjukintyg som i sin tur beror på en för pressad situation för den som sjukskriver. För individen innebär detta en rättsosäkerhet. Vi har andra legitimerade yrkesgrupper, såsom sjukgymnaster och psykologer, som ofta träffar patienterna vid ett flertal tillfällen och som också ofta är direkt inblandade i deras rehabilitering. Dessa yrkesgrupper har inom sina specialistområden större möjligheter att bedöma behovet av sjukskrivning i förhållande till rehabilitering och även i förhållande till patientens arbetsuppgifter. Om man även gav dessa grupper sjukskrivningsrätt skulle det innebära en större trygghet för att patienten får en väl planerad och grundad sjukskrivning när behovet är sådant. Det skulle även ge en ökad möjlighet att sätta in sjukskrivningen som en åtgärd i den övriga rehabiliteringen och därmed minska risken för slentrianmässig sjukskrivning. Utifrån ovanstående bör ges möjlighet för legitimerade psykologer och legitimerade sjukgymnaster att sjukskriva.
mot · GS02Sf384 · 2004-10-04 00:00:00 — Tillgången till egna ekonomiska resurser är i sig ett komplement till de offentliga välfärdslösningarna. Att uppmuntra sparande och enskilt ägande är därför angeläget. Inom den offentliga välfärdspolitiken kan ett inslag av reglerat välfärdssparande vara ett sätt att öka individens delaktighet, ansvarstagande och egenmakt. Ett sådant sparande kan innebära att avsättningar görs från arbetsgivaravgiften till ett individuellt välfärdskonto. Uttag från detta konto får göras för att komplettera tryggheten mot inkomstbortfall vid sjukdom eller arbetslöshet. Ett välfärdskonto skulle eventuellt också kunna användas för kompetenssparande, och - mer restriktivt - som riskkapital för den som vill starta ett eget företag. Om det individuella kontot långsiktigt går med överskott kan dessa resurser föras över i pensionssparandet. Det finns självklart också problem med ett välfärdssparande och det är troligt att en sådan lösning skulle fungera bäst som komplement till ett grundtrygghetssystem och/eller ett system med obligatoriska inkomstbortfallsförsäkringar. Vad som ovan anförts om att trygghetssystemet ska bidra till medborgarnas trygghet och självbestämmande bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sf387 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föräldraförsäkringen bör delas lika mellan föräldrarna vid en framtida utbyggnad. har studier visat att dagens fördelning av föräldraförsäkringen inte tas ut på ett jämlikt sätt av föräldrarna. Orsakerna är flera: Ekonomiska - kvinnor tjänar mindre än männen , vilket gör det ekonomiskt ofördelaktigt för männen att ta ut föräldraledigheten. Kulturtraditionella - kvinnans roll som mamma och mor tros, av många, vara hormonellt betingad. Arbetsgivarinställningen - det ses inte med blida ögon att män tar ut föräldraledighet. Detta blir ett ekorrhjul; Skillnaderna mellan kvinnor och män ökar drastiskt avseende karriär och löneutveckling. Barnen ser inte sina fäder i vardagen, och papporna går miste om sina barns utveckling och uppväxt. Vi låser kvinnan till rollen som mor, istället för att hon blir en jämställd part på arbetsmarknaden som med sina unika erfarenheter tillför arbetslivet ytterligare kompetens. Allt detta tillsammans gör det mer och mer adekvat att ge ett lagstöd till en bättre fördelning och därför är det viktigt att i samband med framtida diskussioner kring utbyggnad av föräldraförsäkringen överväga att just den tillkommande utbyggnaden delas mer lika mellan föräldrarna.
mot · GS02Sf391 · 2004-10-05 00:00:00 — Undervisning i svenska för asylsökande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en studie av förutsättningarna för undervisning i svenska för asylsökande barn. ställer krav på kommuner som tar emot asylsökande personer att de har undervisning i svenska för invandrare för vuxna i . Inga krav ställs om att asylsökande barn och ungdomar ska ha rätt att lära sig svenska. Enligt gällande lag ska mottagarkommuner erbjuda asylsökande barn och ungdomar plats i skolan på samma villkor som för svenska barn. Det innebär att barnet placeras i en förskola, i en grundskole- eller gymnasieklass, allt efter barnets ålder. Lagen säger också att undervisningen ska bedrivas med hänsyn till den enskilda elevens behov och förutsättningar. Det finns gott om exempel på att barn i dessa klasser sitter med på lektionerna och försöker hänga med i undervisningen så gott det går. Det är varje kommuns ansvar att tillhandahålla det stöd som ett barn individuellt behöver, till exempel undervisning i det svenska språket. Men i den bistra ekonomiska verklighet som många kommuner befinner sig i, händer det lätt att stödet minskas. Beroende på hur rektorerna prioriterar, får dessa barn kanske möjlighet för att träna sin svenska. Om vi vill att flyktingbarn ska kunna tillgodogöra sig undervisningen, måste de först lära sig svenska. Det bör vara en självklar rättighet för dem. Språket är grunden för möjligheterna att studera vidare, skaffa sig ett arbete och för att kunna delta i samhällslivet som en fullvärdig medborgare. Utan goda kunskaper i svenska är man redan på förhand dömd till att stå på sidan om samhället. Därför behövs det en studie av förutsättningarna för undervisning i svenska för asylsökande barn.
mot · GS02Sf395 · 2004-10-04 00:00:00 — Barn som vistas i utan att ansöka om uppehållstillstånd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn som vistas i utan uppehållstillstånd. Det finns en grupp barn som vistas i utanför det sociala skyddsnätet. Det är barn som rest in i utan erforderliga tillstånd och för vilka det inte görs någon ansökan om uppehållstillstånd, d v s barn utan uppehållstillstånd. En del barn kommer tillsammans med sina föräldrar eller annan vuxen och andra kommer hit ensamma. Orsakerna till detta kan vara flera. En del arbetar illegalt, andra är offer för människohandel. De kan också ha sökt sig till för att finna en , men väljer att inte ansöka om uppehållstillstånd eftersom de inte ser någon reell möjlighet att få sin ansökan beviljad. finns inga uppgifter om hur många personer som i lever under dessa omständigheter och det är svårt att göra någon uppskattning av antalet. Man kan dock anta att antalet personer som vistas i utan myndigheternas kännedom stiger, bl.a. på grund av den ökade fria rörligheten i . Enligt uppgift från UNHCR har antalet asylsökande i sjunkit med i genomsnitt och i med . Att antalet asylsökande har minskat kan ha flera förklaringar, såsom att situationen i världen har förändrats. Att minskningen är så dramatisk talar dock för att personer inte längre ansöker om asyl. Vi vet inte mycket om hur levnadsförhållandena för dessa personer ser ut. Vi vet dock att de lever utanför samhället, med begränsade rättigheter och under psykisk press att bli upptäckta och avvisade till hemlandet. De har endast rätt till omedelbar hälso- och sjukvård och barnen saknar rätt att gå i förskola och skola. Barnen är ofta särskilt utsatta och har själva mycket liten eller ingen möjlighet att påverka sin situation, utan agerar utifrån föräldrars eller andra vuxnas instruktioner. Barnet hämmas med största sannolikhet i sin psykosociala utveckling och riskerar att få bestående skador. Att personer lever utan uppehållstillstånd medför därför stora skador för den enskilde individen, men även för samhället i stort. Det är därför viktigt att det finns beredskap för hur myndigheter och andra ska agera för att på bästa sätt bemöta personer som vistas här utan uppehållstillstånd, samt att det förebyggande arbetet för att förhindra dessa situationer prioriteras.
mot · GS02Sf396 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delat barnbidrag. Det allmänna barnbidraget riktar sig till alla familjer i som har barn . Vid gemensam vårdnad betalas beloppet ut till barnets mamma oavsett om föräldrarna sammanbor med varandra eller lever åtskilda. Vid gemensam vårdnad om barnet kan barnbidraget betalas ut till pappan om båda föräldrarna begär det. Sedan lagen om allmänt barnbidrag infördes har bidraget med automatik betalats ut till mamman. Detta förhållande är enligt vår mening omodernt sett i relation till nutiden. Det har gått den ursprungliga lagen skrevs. Under dessa år har mycket förändrats i det svenska samhället. När den nyblivna familjen får sitt första barnbidrag utbetalt till mamman ger också samhället signalen att det är mamman som ansvarar för barnets omsorg och försörjning. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det märkligt att nuvarande regelsystem inte tillåter att barnbidraget betalas ut till båda föräldrarna med halva beloppet. Enligt vår mening borde det i ett mordernare barnbidragssystem vara naturligt att alla föräldrar som har delad gemensam vårdnad ska få möjlighet att dela på barnbidraget oavsett om man sambor eller inte. Detta skulle ge en tydlig signal från samhället att mammor och pappor har lika stort ansvar för barnen, och att bägge föräldrarna är likställda, delaktiga och lika viktiga. Enligt vår mening bör regeringen överväga möjligheten att barnbidraget utbetalas till barnets båda vårdnadshavare. En sådan lösning skulle också bättre samspela med de nya vårdnadsreglerna i med utgångspunkt för barnets bästa.