mot · GS02Ju461 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett utvidgat DNA-register skall innehålla uppgifter som avser personer som är misstänkta för eller har dömts för brott på vilket fängelse kan följa eller för försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till sådant brott om gärningen är belagd med straff. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort tioårsgränsen för DNA-register. Polisen ska inrätta en ny avdelning i som enbart kommer att ägna sig åt gamla ouppklarade brott. Avdelningen ska framför allt använda sig av DNA-teknik som i många fall gör det möjligt att lösa brott i fall där polisen tidigare misslyckats. Enligt statistik från mellan av alla brott med dödlig utgång aldrig upp. Om också kommer att införa en lagstiftning där preskriptionstiden för mord tas bort kommer det att öppna dörrar för att avslöja brottslingar många decennier efter det att brottet begåtts. Ett exempel med framgångsrikt resultat av DNA-test är den man som greps sommaren , misstänkt för över 100 villainbrott begångna . DNA-prov kunde koppla mannen till över 100 inbrott eller inbrottsförsök i . Spåren fanns att hitta på cigarettfimpar, blod och sperma. Något som ofta förbigås i debatten om DNA-registrering är det faktum att ett DNA-prov inte bara kan fälla personer utan också fria från misstanke om brott. Detta är framför allt mycket viktigt för den person som oskyldigt misstänkliggjorts, men också för att spara resurser genom att onödigt sökande efter bevis kan undvikas. DNA-tekniken har använts i brottsutredningar i och har revolutionerat delar av polisens arbete. Till en början var tekniken dyr och komplicerad men kostar en vanlig DNA-analys bara . DNA-analyser används i allt från enklare vardagsbrott som inbrott och bilstöld som utgör huvuddelen av ärendena, till grova brott som våldtäkt, rån och mord. I finns inte något utvecklat DNA-register. I finns ett register med över två miljoner registrerade medan det svenska registret bara innehåller ungefär 2 800 registrerade. I blir man kvar i registret om man en gång hamnat där. I tas man bort efter avtjänat straff. Detta vill ändra på, så att den som en gång registrerats ska kvarstå i registret. Flera utredningar visar att DNA-registren är säkra och till mycket stor hjälp i polisarbetet. Polisen kan som en del i brottsutredningen se om eventuella DNA-spår kan matchas mot registrerat DNA i registret. Några starka skäl till att ställa större krav för att registrera DNA än att registrera fingeravtryck eller fotografier kan vi inte se. Ett tydligt reglemente måste beakta ur både säkerhets- och integritetsaspekt. Från integritetssynpunkt är ett införande inte speciellt komplicerat eftersom registerade DNA endast är fragment och inte kan vara grund för bedömning av egenskaper, genetiska dispositioner eller andra arvslanlag. Det finns anledning till varsamhet och mycket noggrant regelverk i hanteringen eftersom DNA-analyser har extremt hög sensitivitet. Detta gör att det kan överföras DNA till annan plats via tredjepartstransport. En person som har dömts till mer än tvåårs fängelse får enligt ovan läggas in i (personregistret), men detta görs inte i någon större utsträckning och finns enbart omkring 2 800 personer registrerade i . Vi menar att det är angeläget mot bakgrund av teknikutvecklingen att registrering av DNA görs standardmässigt enligt förslag från utredningen 2004:35, Genetiska fingeravtryck. Det skulle innebära att personer som är misstänkta för eller har dömts för brott på vilket fängelse kan följa eller för försök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till sådant brott om gärningen är belagd med straff kan införas i . Det innebär till skillnad från att även misstänkta personer registreras. Även de som överlämnas till rättspsykiatrisk vård ska registreras i . Skånberg (kd)