mot · GS02Bo240 · 2004-09-28 00:00:00 — De långsiktiga villkoren för bostadsproduktion 4Villkor för nyproduktionen av hyresrätt3 7Villkoren för ombyggnation av flerbostadshus4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör sätta upp ett tydligt mål om att det dels bör byggas ca 40 000 lägenheter , dels renoveras ca 60 000 lägenheter . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att dagens investeringsbidrag och momsåterföringsstöd bör ersättas med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna skall ha framförhandlats i förväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ett permanent investeringsstöd för byggandet av studentbostäder bör införas och ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av ordinära hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör ha möjlighet att påverka hur medlen för marksanering används, antingen med eget anslag eller i samråd med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stödet för ombyggnation bör förstärkas och omvandlas till ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det tillfälliga stödet till hissinstallationer bör vara ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beskattning av boendeform i stället för efter hustyp bör genomföras i enlighet med betänkande.1) begär att regeringen låter utreda frågan om skattefria underhållsfonder och återkommer till med ett förslag.1) 1Yrkandena 7 och 8 hänvisas till SkU. Den offentliga sektorns kraftiga neddragningar av stödet till bostadsproduktionen , övergången till låg inflation men ändå förhållandevis hög realränta, har fått stora effekter för nyproduktionen av bostäder, för underhållet av det redan byggda och för den sociala bostadspolitiken. Av befolkning bor två tredjedelar i någon av de 109 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Behoven är störst av små och medelstora hyresbostäder, men även stora lägenheter saknas. Antalet byggda lägenheter 2004 är, enligt prognos, ca 30 000 bostäder. I den summan ryms även ombyggnation av lokaler. Andra prognoser pekar påännu lägre siffror. Enligt en rapport från länsstyrelserna i så behövs det byggas ca 20 000 lägenheter enbart i . Annars hotar en hämmad ekonomisk tillväxt, ökad segregation samt minskad rörlighet på bostads- och arbetsmarknaden. anser att det behöver byggas ca 40 000 lägenheter , varav hälften bör vara hyresrätter. Under är ca 1,3 miljoner lägenheter i flerbostadshus i behov av omfattande renoveringar, framför allt inom rekordårens bostadsbestånd (1961-1975), men också i äldre delar av beståndet. Tekniska system som VA-stammar, el och ventilation, men också fönster, balkonger och fasader behöver åtgärdas. Detta för att de boende inte ska drabbas av standardsänkningar och för att inte bostädernas attraktivitet och kapitalvärde ska försämras. Jämfört med skulle renoveringstakten behöva tredubblas till 60 000 lägenheter . renoveras bara ca 20 000 lägenheter . För att tydliggöra behoven av både nyproduktionen och ombyggnationen av bostäder bör sätta upp ett tydligt mål om att det dels bör byggas ca 40 000 lägenheter , dels renoveras ca 60 000 lägenheter . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4Villkor för nyproduktionen av hyresrätt Det långsiktiga nyproduktionsstödet i form av räntebidrag har långsiktigt urholkats. Det beror dels på försämrade villkor i och med införandet av det s.k. Danellsystemet (där bidragsdelen är av räntekostnaden utifrån en fastställd produktionsnivå), dels på att produktionsnivån legat fast och därmed inte överensstämmer med dagens produktionskostnader. finns dessutom två tidsbegränsade stöd för byggandet av hyresrätter; ett investeringsbidrag och ett momsåterföringsstöd. Båda gäller t.o.m. utgången av 2006. Dessa stöd bör ersättas med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna ska ha framförhandlats i förväg. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I takt med den kraftiga utbyggnaden av högskoleplatser, så har också bristen på studentbostäder ökat kraftigt. Enligt (), så saknas det ca 62 000 studentbostäder. Bara en av fem studenter bor i en studentbostad där hyran i bästa fall är anpassad till tillgängliga studiemedel. Om inte situationen förbättras dramatiskt, finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. I jämförelse med våra grannländer och står sig satsningen på studentbostäder slätt. I står staten för av den totala produktionskostnaden och i ges ett inteckningslån på av kostnaden och staten står för av räntekostnaden. Ett permanent investeringsstöd för byggandet av studentbostäder bör införas och ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av ordinära hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mycket av den nyproduktion som kommer till stånd i våra storstadsområden byggs på gammal industrimark eller genom förtätning av befintligt bostadsbestånd. Gammal industrimark är ofta förorenad och behöver saneras. Detta kostar mycket pengar och om kostnaden ska läggas på boendet, blir det orimliga boendekostnader för merparten av de som efterfrågar en bostad. Enligt Byggkostnadsforums chef, såär ett markpris per kvadratmeter en nivå som gör byggandet av hyresrätter olönsam. Anslagen för marksanering hanteras av och kopplingen till saneringen av mark för bostadsbyggande är inte prioriterat. Trots höjda anslag såär medlen för marksanering otillräckliga för att täcka alla behov som finns. bör ha möjlighet att påverka hur medlen för marksanering används, antingen med eget anslag eller i samråd med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Villkoren för ombyggnation av flerbostadshus Stödet för ombyggnation av flerbostadshus består av ett räntebidrag på av räntekostnaden utifrån en fastställd högsta bidragsgrundande produktionskostnad. Nivån har legat fast och begränsar kraftigt vilka renoveringsåtgärder som kan komma i fråga för ett stöd. hade räntebidragen ett värde som motsvarade av investeringen. Dagens system motsvarar ett värde på . Det mesta av det som ska renoveras är byggt och en stor del tillhör allmännyttans bestånd. Många av miljonprogrammets hyresgäster är låginkomsttagare, såsom ensamstående kvinnor med barn och stora invandrarfamiljer. För att de boende inte ska drabbas av stora hyresökningar när den nödvändiga ombyggnationen genomförs så bör stödet förstärkas och omvandlas till ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En alltmer åldrande befolkning och att alltfler bor kvar hemma så länge det är möjligt, ställer krav på hissar i hus med minst tre våningar. Enligt SCB:s Bostads- och Hyresundersökning, så saknar ca 320 000 lägenheter på tredje våningen och uppåt tillgång till hiss. Grovt räknat betyder det att ca 75 000 trappuppgångar med tre eller flera våningsplan saknar hiss. Det innebär att många äldre är hänvisade till ett mindre bostadsutbud och att kommunernas kostnader för särskilt boende ökar. Fastighetsägare drar sig också för större nödvändiga ombyggnader, då större ombyggnader som kräver bygglov även ställer krav på installation av hiss. I samband med vårpropositionen så infördes, efter krav från , ett tillfälligt investeringsbidrag för hissinstallationer i samband med större ombyggnationer i hus med tre eller flera våningar. Det tillfälliga stödet till hissinstallationer bör vara ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utformningen av fastighetsskatten är en viktig del i möjligheterna för att klara de mål för bostadsproduktionen som bör sätta upp. Beskattningen och taxeringstillämpningen har sin utgångspunkt i vilken hustyp som ska beskattas; enfamiljshus eller flerfamiljshus. Det innebär att villor och radhus som är hyresrätter, beskattas som egnahem och att bostadsrätter i flerfamiljshus taxeras som hyresrätter. Detta trots att marknadsvärdet sammantaget på de enskilda bostadsrätterna vida överskrider taxeringsvärdet. Detta hindrar en rättvis fastighetsbeskattning och möjligheten att skapa specifika regler för varje enskild boendeform. Det hindrar också möjligheten att befria hyresrätten från fastighetsskatt, vilket anser är en nödvändig reform. Ett förslag om ändring har funnits på regeringens bord , men än har inget konkret förslag lagts fram. Beskattning av boendeform i stället för efter hustyp bör genomföras i enlighet med betänkande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är svårt att få lönsamhet i hyresrättsproduktionen utifrån dagens villkor när det gäller fastighetskatt och stöd för produktion. Därför bör även andra åtgärder övervägas. Ett förslag är att fastighetsägare i flerfamiljshus får inrätta skattefria underhållsfonder för kommande renoveringar dels för att lindra kraven på hyresökningar, dels för möjligheten att skaffa nödvändigt kapital till en lägre kostnad. Givetvis bör användningen av de fonderade medlen användas i samråd och förhandlingar med berörda hyresgäster och hyresgästföreningen. Som ett led i en sammanhållen bostadspolitik bör frågan om skattefria underhållsfonder utredas och regeringen återkomma till med förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.