mot · GS02Kr3 · 2004-10-01 00:00:00 — Att skolan samverkar med kan vara avgörande för att nå framgång. Ett flertal kommuner har inlett ett närmare samarbete mellan skola och socialtjänst som har visat sig vara framgångsrikt. Det är viktigt att så många kommuner som möjligt inleder ett samarbete med för att sätta in åtgärder när en elev inte mår bra. Det är även viktigt att hitta metoder för hur man upptäcker att en ung människa bär på problem, då många ungdomar ofta är mycket duktiga på att dölja sina problem för omgivningen. Trots en allt större medvetenhet både vad det gäller fetmans och rökningens inverkan på hälsan finns det all anledning till oro för ungas hälsa på detta område. har enligt antalet överviktiga 18-åringar ökat från till och antalet feta från och alltfler barn och unga drabbas av diabetes som en följd av sin övervikt. Övervikt bland barn och ungdomar är ett växande problem som måste tas på största allvar. Kostvanor och hälsa har blivit favoritämnen i massmedia. Ett medialt intresse för folkhälsofrågor är positivt om det leder till en ökad medvetenhet och kunskap. Tyvärr bidrar dock ofta debatten istället till att skapa förvirring. En mängd olika kostråd och bantningskurer sprids och har fått stort genomslag men de olika metoderna drar inte ens åt samma riktning. Alltför ofta saknas konkreta förslag för att effektivisera det förebyggande arbetet med och vården av ungdomar som lider av fetma. Sanningen är att det krävs ett batteri av åtgärder inom ett flertal politikområden. Det behövs en hälso- och sjukvård som kan förebygga ohälsa och effektivt bota sjukdom. Det krävs en skola och skolhälsovård som uppmärksammar och tar tag i barns ohälsosamma motions- och kostvanor. Det är nödvändigt med en korrekt och saklig hälsoinformation som når alla medborgare. Livsmedelspolitiken behöver förändras så att produktion av nyttiga och billiga livsmedel underlättas. som antalet överviktiga barn och ungdomar ökar har det börjat växa fram en trend hos unga människor att ta sin hälsa på allvar. Nya träningslokaler öppnas och nya former av konditionsträning introduceras ständigt. Detta är en i huvudsak positiv trend som bör användas i arbetet mot övervikt bland ungdomar. Vi måste dock vara medvetna om att i denna träningstrends bakvatten följer en risk för kroppsfixering och överträning vilket ocksåär ett problem bland många ungdomar. som fetman ökar växer också antalet unga som tränar på ett osunt sätt. Det gäller att ha båda aspekterna med i bilden även om övervikten utgör det största problemet. Idrottsrörelsen har en avgörande roll att spela för barns och ungdomars fysiska hälsa. Genom ökat idrottande uppnås bättre kondition och bättre fysisk hälsa. Även skolan har ett mycket viktigt ansvar både för att erbjuda fysiska aktiviteter och för att väcka intresse för idrott och kondition samt att sporra till aktiviteter på fritiden.Det finns många exempel på hur skolor utanför den schemalagda idrotten bidragit till fysisk aktivitet hos eleverna. Att knyta till sig olika idrottsföreningar i skolans verksamhet är en viktig uppgift i det sammanhanget. Om inte insatser görs mot övervikt och fetma nu riskerar detta att bli en tickande bomb med bland annat en kraftig ökning av hjärt- och kärlsjukdomar . Att skjuta upp alkoholdebuten måste vara ett av de viktigaste alkoholpolitiska målen. alkoholdebut innebär mindre risk för alkoholskador och alkoholism. För att klara denna uppgift krävs att vuxenvärlden tar ett gemensamt ansvar. Föräldrar måste vara tydliga gentemot sina barn vad det gäller alkohol. Barn bör inte bjudas på alkohol . Skolans ANT-undervisning är också viktig för att visa ungdomar vad en för tidig alkoholdebut kan få för effekter. En mängd undersökningar visar att det är mycket lätt för minderåriga att köpa ut folköl eftersom kontrollen är bristfällig, vilket aldrig kan accepteras. Butiker som säljer folköl till minderåriga ska få sitt tillstånd indraget; samma regler bör också gälla tobaksförsäljning. Det är också viktigt att uppmärksamma och stödja initiativ som tas för att skapa drogfria miljöer. På det kommunala planet ska det till exempel vara självklart att arrangemang där kommunen är arrangör eller medarrangör är drogfria. Vi vill särskilt lyfta fram fritidsgårdarnas betydelse när det gäller att erbjuda en drogfri miljö för skolungdomar. Inte minst är det viktigt att dessa har öppet på veckodagar och tider då bruket av droger är som störst, till exempel fredags- och lördagskvällar. Det statliga stödet till kommunerna ökar kraftigt . Arbeten med att skapa drogfria miljöer för unga måste vara en prioriterad uppgift. Det är bra att regeringen uppmärksammar detta i sin proposition. arbetar också för strängare införselkvoter av alkohol. Vi menar att strängare införselkvoter har stor betydelse för folkhälsan. Det skulle också med största sannolikhet minska tillgängligheten av alkohol för ungdomar eftersom försäljningen av privatimporterad sprit skulle minska när möjligheterna att föra in billig alkohol från utlandet minskar. Rökning är ett stort hälsoproblem även bland ungdomar. Här finns dock en positiv trend. Rökningen bland 15-åringar har minskat bland både flickor och pojkar och det är av pojkarna i åldersgruppen som röker . Motsvarande siffra för flickorna är (Skolelevers drogvanor 2003, och narkotikaupplysning). Det är viktigt att när trenden nu vänts fortsätta att informera om tobaksrökandets skadliga effekter så att trenden håller i sig. Införandet av rökförbud på krogar och restauranger kan säkert bidra till att ytterligare få ner rökandet, inte minst det så kallade feströkandet. Det är sannolikt att vid sidan om 18-årsgränsen för tobaksförsäljning har de höga priserna bidragit till att antalet rökare har minskat. har narkotikamissbruket ökat kraftigt bland ungdomar. Från att av niondeklassarna hade provat narkotika 1989 hade den siffran stigit till (Rapportering av ungdomspolitiska mål, 2003:25). Detta är alarmerande och narkotika är kanske det största och allvarligaste problemet inom ungdomskulturen. I ålderskategorin hade provat narkotika. Regeringen säger i propositionen att den har för avsikt att ta fram en ny nationell narkotikahandlingsplan. stöder arbetet med en sådan handlingsplan. Det är dock av yttersta vikt att en sådan handlingsplan tar särskild hänsyn till situationen bland ungdomar. Dessutom måste handlingsplanen bygga på ett samarbete med ideella organisationer, föräldragrupper, skolor och andra lokala aktörer som når ut till ungdomar som har eller som riskerar att drabbas av ett narkotikaberoende. Denna fråga kan inte lösas enbart på nationell nivå. är det viktigt att notera att inställningen till narkotika bland ungdomar generellt är mycket restriktiv. av ungdomarna i åldern såg narkotikan som ett av samhällets största problem och ansåg att rökning av hasch även fortsättningsvis bör vara förbjudet. Denna restriktiva hållning är en grundförutsättning för att lyckas med att bekämpa narkotikan. Tappas den blir det narkotikaförebyggande arbetet betydligt svårare att driva. Precis som med alkohol och tobak krävs det att vuxenvärlden är tydlig, att information ges på ett effektfullt och effektivt sätt samt att lagstiftningen är tydlig och konsekvent. De unga har själva uttryckt önskemål om att före detta missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Detta görs men arbetet kan utvecklas och bör uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en större aktion. Det är dock viktigt att skolans arbete mot alkohol och narkotika inte enbart handlar om detta. För vissa ungdomar är det svårt att ta till sig information från en ofta ganska nedgången före detta missbrukare eftersom det missbruk de möter i sin vardag ser annorlunda ut. De missbrukare de möter kan vara till synes välartade ungdomar som tar olika droger istället för alkohol . Hos dessa ungdomar har narkotikans negativa konsekvenser ännu inte slagit igenom fullt ut och därför kan de verka opåverkade av sitt missbruk. Därför måste undervisningen vara nyanserad och varna särskilt för de droger som till en början kan te sig ganska oskyldiga. Antalet könssjukdomar ökar i . Undersökningar visar att ungdomar är alltmer oförsiktiga vad det gäller att skydda sig. visar också att tonårspojkar framför allt får sin "sexualundervisning" genom pornografiskt material medan tonårstjejer får sin genom sexspalter i tidningar riktade till just tonårstjejer. Detta visar behovet av sexualundervisning och att skolan måste ta sitt ansvar för att möta detta behov. I detta arbete måste skolan ta vara på den kompetens på detta område som finns på ungdomsmottagningarna. delar intentioner att sex- och samlevnadsundervisningen bör blir mer inriktad på relationer och hur man vårdar och hanterar en relation och vad det innebär att vara tillsammans med någon. Vi menar dock att sexualundervisning också behövs på skolorna inte minst med tanke på att tonåringars verklighetsbild i hög grad hämtas från pornografi och sexspalter. Samarbetet med ungdomsmottagningarna när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen bör öka. Dels för att de på ett bra sätt vet hur ungdomar bör utbildas i dessa frågor, dels för att göra ungdomsmottagningarna mer kända och minska det mentala avståndet till dessa. Ungdomsmottagningarna måste vara öppna och tillgängliga. De får inte upplevas som stängda institutioner dit man går endast om man har allvarliga problem. De fyller en viktig uppgift för ungdomar som har frågor och funderingar kring till exempel sexuell identitet, könssjukdomar eller relationer. finns ca 200 ungdomsmottagningar i landet. vill att det i varje kommun ska finnas minst en ungdomsmottagning och att det i kommunallagen skrivs in att det är obligatoriskt för varje kommun att erbjuda ungdomsmottagning i någon form. Mindre kommuner som gränsar till varandra ska alltså kunna samverka med varandra för att varje ung invånare ska ha tillgång till ungdomsmottagning. Sexualiteten är fylld med föreställningar och fasta strukturer som är svåra att bryta. Skolböckernas skildring av mäns och kvinnors roll i sexualiteten där kvinnans roll ofta beskrivs på ett ganska nedlåtande sätt är ett stort problem. Även skolböckernas skildring av homosexualitet har fått skarp kritik för att vara kränkande i sin utformning. Det är viktigt att eleverna får en sund bild av sexualitet och att negativa könsroller inte cementeras liksom att inte homosexuella ungdomar på grund av rädsla inte vågar prata om sin sexuella läggning. Även på ungdomsmottagningarna finns anledning till oro utifrån ett könsperspektiv. av personalen på dessa mottagningar och av besökarna är kvinnor. Denna könsfördelning är mycket oroande. Att killar i princip inte har någon av samma kön att prata med är oacceptabelt. Pojkar har lika stort behov av att få samtala om och ställa frågor som rör sex och samlevnad som flickor. Om personalen utgjordes av fler män kanske också fler pojkar skulle uppsöka verksamheten. Över huvud taget måste killars ansvar i sexualitet och relationer uppmärksammas. Det är inte bara kvinnans ansvar att förhindra oönskad graviditet eller könssjukdomar, det är lika mycket mannens ansvar. Den sortens diskussion och människosyn måste vara gällande på ungdomsmottagningarna och i undervisningen i skolan. Det ökade antalet tonårsaborter är oroande. Att hamna i en situation där abort upplevs som enda utvägen är utomordentligt påfrestande för alla inblandande men framför allt för kvinnan. Att behöva genomgå detta under tonåren, som innebär så många andra påfrestningar, är än värre. Samhället har ett ansvar för att se till att så få kvinnor som möjligt tvingas genomgå en abort. bör ges i uppdrag att med den handlingsplan för prevention av oönskade graviditeter som myndigheten tagit fram som grund, leda arbetet för att minska antalet tonårsaborter. Att god rådgivning och subventionerade eller gratis preventivmedel finns lätt tillgängliga är en viktig faktor för att minska antalet oönskade graviditeter. Insatser för att minska antalet tonårsaborter kan inte enbart riktas mot flickorna. Det är därför viktigt att ungdomsmottagningarna arbetar med riktade insatser för att nå ut till pojkar med information. I propositionen redogör regeringen för den dramatiska försämringen som drabbat framför allt unga på arbetsmarknaden . Över 73 000 ungdomar i åldern är arbetslösa, skriver regeringen. Dessvärre är situationen allvarligare än så. I SCB:s Arbetskraftsundersökning för augusti månad 2004 är 56 000 ungdomar i åldern arbetslösa. Dessutom är 69 500 ungdomar undersysselsatta och 72 700 latent arbetssökande, det vill säga personer som står utanför arbetskraften men som velat och kunnat arbeta. Totalt sett är det alltså närmare 200 000 ungdomar som står utanför arbetsmarknaden helt eller delvis. De långtidsarbetslösa ungdomarna har också blivit fler trots den socialdemokratiska regeringens målsättning att inga ungdomar ska vara arbetslösa . All tillgänglig statistik visar att det är svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Ungdomar stängs ofta ute. För att göra det lättare att få in en fot på arbetsmarknaden måste arbetsrätten bli mer flexibel. För ungdomar krävs några riktade satsningar som stärker ungdomars ställning på arbetsmarknaden: bör satsa på en modern form av lärlingsutbildning på gymnasiet samt inrätta en yrkeshögskola. På så sätt skulle de yrkesförberedande programmens status höjas rejält och fler elever skulle förmodligen fullfölja gymnasiet. Industrins behov av arbetskraft skulle också kunna mättas till viss del. Internationella studier visar att länder som satsar på tidig yrkesutbildning, till exempel , har en låg ungdomsarbetslöshet medan länder som skjuter fram yrkesutbildningen högt upp i åldrarna, till exempel , har en hög ungdomsarbetslöshet. Gör en översyn av arbetsrätten så att ungdomars inträde på arbetsmarknaden underlättas. Rätten att undanta två personer från turordningsreglerna vid uppsägning bör finnas kvar. De som undantas inom varje turordningskrets ska vara personer som enligt arbetsgivarens bedömning är viktiga för företagets fortsatta drift, så kallade nyckelpersoner. Ofta är ungdomar senare anställda än äldre och tvingas därmed bort före äldre från ett företag som drar ned. Undantagen är en möjlighet för sent anställda ungdomar att få behålla arbetet. Enligt rapporten vuxnas boende 2001 från bor nästan var femte person kvar hos sina föräldrar. Andelen som bor hemma på grund av att det är svårt att få tag på bostad har ökat, medan andelen som anger ekonomiska skäl har minskat. av de svarande säger att det är svårt att få tag på bostad på orten där de bor. 1997 var siffran . Rapporten drar slutsatsen att det behöver byggas omkring 191 000 bostäder för att möta de ungas efterfrågan. Det är angeläget att skapa enklare bostäder som en brygga mellan föräldrahemmet och ett mera stabilt eget boende. Bostadsbristen är som störst i storstadsområden och på högskoleorter. Där måste nyproduktionen öka kraftigt. Även om det blir mest dyrare hyresbostäder och bostadsrätter som byggs så bidrar det till att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Ungdomar kan då komma över bostäder som andra lämnar för ett dyrare boende. Men det krävs också ett nytillskott av bostäder som i första hand riktar sig till ungdomar. De goda erfarenheterna av och nya idéer som finns kring billiga och bra ungdomsbostäder bör aktivt spridas. Rumsstorlek och standard behöver bättre motsvara temporära behov för ungdomar. Detta gäller såväl studentbostäder som bostäder för de ungdomar som inte bestämt var de vill bli bofasta. Propositionen innehåller ett antal bra förslag rörande ungas boende, bland annat en nationell bostadssamordnare och statliga lånegarantier. Det är dock inte tillräckligt. För att öka byggandet föreslår en skattereduktion som motsvarar halverad byggmoms, avskaffad fastighetsskatt, åtgärder för bättre konkurrens i byggsektorn samt en förenklad planprocess. Detta skulle göra det intressantare för kommuner och företag att bygga hyreshus. En annan möjlighet är att öka självförvaltningen. Om ungdomar själva har möjlighet att delta i skötsel och underhåll kan hyrorna hållas lägre. Bostadssituationen för studenter är särskilt bekymmersam på många universitets- och högskoleorter. visar i en rapport att sammantaget 85 000 studenter köar till studentbostad runt om i landet. Det krävs att både staten och kommunerna tar sitt ansvar för bostadssituationen för högskolestudenterna. Det är bristen på bostäder i samhället i stort som försämrat studenters boendesituation. I budgetalternativ föreslås därför ett nytt investeringsbidrag på för byggande av studentbostäder. Vid sidan av byggandet av nya bostäder i allmänhet och studentbostäder i synnerhet behöver möjligheten för studenter att finna alternativa och mer tillfälliga bostadslösningar förbättras. Många studenter skulle kunna hyra in sig hos villaägare och hos dem med stora lägenheter som har gott om utrymme. Men skattereglerna gör sådan uthyrning ganska ointressant. Genom skattebefrielse på inkomster från uthyrning av en del av bostad skulle det för många bli ekonomiskt intressant att hyra ut till studerande som är i behov av ett rum. 5.5Demokrati, politik och inflytande Förtroendet för politiker har börjat öka bland ungdomar och viljan till olagliga politiska aktioner har minskat även om en av åtta unga anser det vara rätt att använda våld i politiskt syfte. Dock fortsätter intresset för partipolitik och intresset att engagera sig att minska. har antalet unga som säger sig vara ointresserade av politik fördubblats. Andelen unga som är intresserade eller mycket intresserade har också sjunkit något men är fortfarande betydligt fler än de som uppger sig vara ointresserade. Det är värt att notera att dubbelt så många unga män uppger att de är intresserade av politik som unga kvinnor. Intresset är också högre bland unga som har föräldrar som är högre tjänstemän eller akademiker och de som har politiskt aktiva föräldrar uppvisar ett betydligt högre intresse för politik (De kallar oss unga, 2003). Antalet medlemmar i de politiska partierna har minskat och är något fler unga män medlemmar än unga kvinnor. Allt färre unga människor väljer att delta i allmänna val. av förstagångsväljarna röstade i valet vilket kan jämföras valet 1985. Det viktigaste för unga människor är att följa lagen och sedan kommer att rösta när det är val samt att ta ställning för människors lika värde. Minst viktigt är att vara medlem i ett parti. Om dessa värderingar är signifikanta för just ungdomar eller om de även gäller vuxna är osäkert men uppgiften är viktig i sig. Vad det gäller politiska områden kan man uttyda att unga är betydligt mer positiva till ökad u-landshjälp än övriga befolkningen och att den siffran har fördubblats . De mest populära områdena där ungdomar anser att mer pengar ska satsas är skola, vård och omsorg samt polis- och rättsväsende (De kallar oss unga, 2003). Ungdomar är underrepresenterade i beslutsfattande organ, vilket är mycket otillfredsställande. I kommunerna är andelen ungdomar i beslutsfattande position endast en tredjedel jämfört med deras andel av befolkningen. Även i myndigheter och kommittéer är representationen undermålig. Detta har naturligtvis flera orsaker. Det finns rapporter som visar att ungdomar generellt sett har ett lägre politiskt intresse än äldre. En annan orsak kan vara att skolan är för dålig på att väcka intresse för politik och samhällsfrågor. Men den allvarligaste orsaken och som ocksåär den svåraste att åtgärda är attityder ifrån vuxenvärlden där unga inte ses som kompetenta och inte tas på allvar. är det viktigt att också lyssna till de ungdomar som inte tar steget och engagerar sig i olika samhällsfrågor. Det får aldrig uppfattas som att en ung person i en styrelse eller i en fullmäktigegrupp kan representera alla ungdomar i en hel kommun. Självklart har ungdomar olika preferenser och värderingar precis som alla andra åldersgrupper. Men eftersom ungdomar som grupp har vissa specifika förutsättningar och behov är det viktigt att denna grupp är någorlunda proportionerligt representerad i beslutande organ. Rösträtten gäller från den dag man fyller . Eftersom mandatperioderna är kan det innebära att en person får rösta första gången när hon ska fylla . Det är en lång väntan på att få utnyttja sin rösträtt. Det är också märkligt att till exempel två personer som gått i samma klass hela livet inte får rösta därför att den ena råkar fylla år första halvan av september och den andra fyller år under den andra halvan. Av denna anledning vill att rösträtten ska gälla från och med det år man fyller istället för som från den dag man fyller . På så sätt skulle också en person som fyller under valåret, men efter valdagen, kunna bli valbar till riksdag och kommun- och . Vi anser också att skolval bör ordnas på alla gymnasieskolor som ett sätt att öka intresset för allmänna val. Dessutom bör det visas ett intresse för politik i skolorna även , till exempel bör politiska partier oftare bjudas in. Fritiden är viktig för unga människor visar attitydundersökningar som gjorts och den har med tiden blivit allt viktigare (se till exempel De kallar oss unga). Ungefär en femtedel av ungdomarna anser att fritiden är det som ger dem mest mening i livet medan familj och vänner samlar ungefär en tredjedel vardera. De aktiviteter som ökat mest är datoranvändningen och individuell idrott, som ökat kraftigt. Den mest frekventa fritidssysselsättningen är dock att läsa böcker och tidningar. Gå på bio är en betydligt vanligare fritidssysselsättning för unga än för vuxna. Föreningsaktiviteter upptar också en stor del av fritiden för många ungdomar. Sex av tio unga är aktiva i minst en organisation eller förening. Den vanligaste typen av förening att vara aktiv i är en idrottsförening. Antalet nya ungdomsorganisationer har ökat kraftigt . En meningsfull fritid är mycket viktigt och kan ofta fungera brottsförebyggande. Inte minst gäller detta för ungdomar som kommer från otrygga familjeförhållanden. Att skaffa sig en meningsfull fritid är ytterst den enskildes ansvar men det är viktigt att samhället bland annat med ekonomiskt stöd underlättar tillgång till fritidsaktiviteter. Exempelvis är det viktigt att stödja upprättandet av mötesplatser som fritidsgårdar och ungdomscaféer. Den typen av mötesplatser spelar stor roll för många ungdomar och fritidsledarna som arbetar där fyller en viktig uppgift som vuxna förebilder. Det har konstaterats att de vuxna som arbetar på fritidsgårdar och liknande verksamheter ofta har en låg utbildningsnivå. menar att även om inte utbildningsnivån är den enda faktor som avgör lämpligheten hos en fritidsledare är det viktigt att det är personer med rätt kompetens som arbetar med ungdomarna. Det är också viktigt att samhället ger ekonomiskt stöd till föreningslivet. I föreningar och organisationer kan många ungdomar finna ett utbud som ger stimulans och mening i livet. De många eldsjälar som finns i ideella organisationer kan fungera som goda föredömen för unga människor. Både föreningar och mötesplatser kan fungera brottsförebyggande som de skapar meningsfull fritid. Därför bör det offentliga ge stöd åt den typen av verksamhet. vill betona det ideella engagemanget. Att fritidsgårdarna tar hjälp av både elever och föräldrar för att få verksamheten att gå runt är fullt rimligt och kan i sig ge positiva spin off-effekter i form av ökat föräldraengagemang och ökat samarbete elever emellan. Skollokaler är ofta en outnyttjad resurs. och står merparten av alla lektionssalar stängda trots att de skulle kunna utnyttjas som replokaler för musik och teater eller som målar- och skrivarstugor. Med stöd från skolledning och kommun skulle ungas initiativkraft kunna förvandla skolorna till platser som sjuder av liv både och . Ungdomarna måste själva få styra över innehållet för att så många som möjligt ska kunna ta del av och involveras i aktiviteterna som erbjuds.