mot · GR02Fi23 · 2004-05-03 00:00:00 — Med anledning av bl.a. detta vill öka anslaget för energiforskning i budgeten. 7.11 Den försummade miljön Vår tids största miljöutmaning är att komma till rätta med utsläppen av klimatgaser. är kritiskt till att regeringen i stället för att ta sig an de strukturella problem inom t.ex. energisektorn som hotar mål inom klimatpolitiken väljer att pytsa ut kortsiktiga pengar i form av s.k. klimatinvesteringsstöd. Detta gynnar mer de kommuner som blivet duktiga på att söka medlen än vad det gynnar miljön. anser att man måste hitta långsiktiga konsekventa regler för att lösa klimatfrågan. Detta innebär bland annat en förändrad energipolitik där minskningen av klimatgaser får högsta prioritet. Ökad satsning på forskning vad avser alternativa bränslen framför allt vad avser trafiksektorn samt en utökad och förbättrad handel med utsläppsrätter. Klimatpolitiken är ett av de områden där svensk miljöpolitik saknar konsekventa och rationella beslutsprocesser. Det är tyvärr inte det enda. har därför föreslagit att en hållbarhetskommission tillsätts. Dess syfte ska vara att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras för att se till att samhället inte motverkar hållbar utveckling. Kommissionen skall också se över hur de grundläggande frågorna om hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikterna mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt . En för svenskt vidkommande viktig utmaning är arbetet för en bättre miljö i . anser att en ny övergripande gemensam förvaltning av behövs. bör bli ett internationellt pilotprojekt där Östersjöstaterna gemensamt bygger upp ett starkt och heltäckande skydd av . Systemet måste utvecklas för att ges juridisk kraft genom samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. anser att en del av de satsningar som görs på sanering av mark och inom området biologisk mångfald mycket väl kan användas för en sådan gemensam Östersjösatsning. Det långsiktiga arbetet för en bättre miljö innebär internationellt samarbete. har i ett antal budgetar velat satsa mer på det internationella samarbetet i miljöfrågor än vad regeringen gör. Vi kommer att fortsätta att bevaka hur regeringens internationella engagemang utvecklas. Vårpropositionen är totalt i avsaknad av en jordbrukspolitisk intention. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att den gemensamma europeiska jordbrukspolitiken nu genomgår sin största omläggning sedan EU-inträdet. beklagar att avvecklingen av EU:s jordbruksstöd inte går fortare. är det viktigt att den reform som sker landar rätt. anser att det är viktigt att lantbruket får betalt för de värden som man producerar i form av miljö och landskap. För att landsbygden inte skall utarmas anser det vara av stor vikt att regelverket för företagandet underlättas samt att ytterligare förbättringar sker vad gäller generationsväxlingar. anser vidare att konsumentperspektivet i jordbrukspolitiken måste stärkas och vill framöver stärka kontroll. Vidare bör arbetet med djurskyddet vara prioriterat. 7.12 En bostadspolitik för tillväxt liberalerna tror på en bostadspolitik där den enskilda människan har möjlighet att ta makt över sin egen situation. Ökat bostadsbyggande förutsätter långsiktiga goda spelregler inte fler kortsiktiga, snåriga, snävt riktade bidrag. Bostadsförsörjningen är en viktig tillväxtbefrämjande faktor. Utvecklingen i tillväxtregioner riskerar att allvarligt hämmas. Rekryteringen av arbetskraft försvåras på grund av bostadsbristen vilket påverkar personalintensiva branscher som vård, omsorg och skola. 7.12.1 Det ljusnar inte Den totala byggvolymen var i stort sett oförändrad 2003 i jämförelse med 2002. Företagen fortsätter att se mörkt på , byggandet minskar och 7 av 10 företag anser att orderstocken är för liten och förväntas falla även . Från att tidigare främst ha varit ett problem i storstadsregionerna är bostadsbristen nu ett allvarligt problem i stora delar av landet. Enligt nya statistik bor av befolkningen i någon av de 107 kommuner som bedömer att det är bostadsbrist. Det är nu första gången som det är fler kommuner som har brist (107) än som har överskott (98) på bostäder. Regeringens politik visar heller inte på några försök att lösa bostadskrisen. Inga nya förslag presenteras i vårpropositionen som kommer att öka nyproduktionen. Regeringens löfte om sänkt byggmoms ledde till att det mesta byggandet avstannade. Regeringens löfte om ett nytt bostadsfinansieringssystem riskerar att än en gång försätta byggindustrin i ett standbyläge. Det kortsiktiga agerandet förvärrar bostadsbristen. Vi noterar den inbyggda motsättningen i att regeringen å ena sidan ofta påtalar just byggbranschen som dåligt fungerande, med brist på konkurrens, kartellbildning och höga priser, å den andra väljer att lägga in kortsiktiga skattesubventioner just i samma bransch. Detta är ju väl beprövat att inte vara någon bra grogrund för en bättre fungerande marknad. Att subventioner inte är effektiva torde stå klart, att subventioner är extra skadligt i en bransch som präglas av bristande effektivitet och överkostnader är uppenbart. Regeringen motiverar också införandet av ROT-avdrag (s. 7071) med att man vill minska risken för senare överhettning. 7.12.2 Så kan bostadsmarknaden liberaliseras Det krävs långsiktiga och tydliga spelregler. Osäkerhet och rädsla för snabbt ändrade spelregler försämrar viljan att investera i ett så långsiktigt projekt som byggande innebär. Syftet med reformer måste vara att ge ökat spelrum, inte att på kort sikt lappa och laga ett dåligt system. De aviserade reglerna för hyressättning i nyproduktion bör forceras. Trepartsöverenskommelsen mellan , och Fastighetsägarna för en reformerad hyressättning har endast resulterat i att regeringen tillsatt en utredning, som redan är försenad. Ett första steg i en avveckling av fastighetsskatten påverkar boendekalkylen positivt. En kriminalisering av karteller ökar möjligheterna att komma åt otillåtet samarbete som syftar till att pressa upp priser på byggmarknaden. Ökade ansträngningar att få utländska budgivare i svenska byggprojekt bör göras. I går en förhållandevis hög andel av hushållens inkomster till bostadskostnader, kring . Ju mer skattetrycket ökar, inte minst genom ökade kommunal- och landstingsskatter, desto mer påverkas den disponibla inkomsten. Vi vill växla från bidrag till skattelättnader där fastighetskatten är en viktig del. Vi vill också få frågan om generell momssänkning prövad i enlighet med en beställning gav regeringen efter en fp-motion som bifölls av skatteutskottet. Inför en ny ägandeform även i : ägarlägenheter. En ny ägarform för bostäder behövs även i och kommer att leda till ökat inflöde av riskkapital för byggande samt ökad riskspridning. Utnyttja möjligheterna med tredimensionell fastighetsindelning. Hyresrätten kan få en ny möjlighet genom att olika upplåtelseformer kan integreras i samma fastighet. Bostadsrätter kan byggas ovanpå kommersiella lokaler. 8 Mer arbete räddar välfärden 8.1 För få arbetar En vanlig vardagsmorgon i försörjs fler än en miljon människor av sjukpenning, förtidspension, arbetslöshetsersättning eller socialbidrag. Det är lika många människor som inte får en lön som under lågkonjunkturen 1994. De arbetslösa är färre, men de sjukskrivna och förtidspensionärerna är fler. Det är ett mänskligt och ekonomiskt slöseri. Självklart är det nedbrytande för alla dem som lever med att inte passa in att ingen är beredd att betala för vad de kan. För oss är det en moralisk uppgift att se till att fler kommer i arbete vi vägrar acceptera ett samhälle där en miljon människor inte har eller inte kan fylla en uppgift på arbetsmarknaden. Ska vi klara det framtida välståndet och den framtida välfärden är det dessutom alldeles nödvändigt att fler kommer i arbete. Om vi inte lyckas kommer även att bli allt fattigare jämfört med andra och vi kommer att få allt mindre resurser till vård, skola och till dem som allra mest behöver samhällets stöd. Alltför många är sjuka. Integrationen har helt misslyckats. Människor går i pension för tidigt och unga studerar för . Detta tillsammans med att vi blir alltfler äldre och allt färre i arbetsför ålder skapar en ekvation som inte går ihop. För lite arbete blir utfört i . Under den senaste högkonjunkturen 19992001 arbetade vi mindre per person och vecka än vi gjorde under den föregående högkonjunkturen 19881990. börjar de stora kullarna fyrtiotalister gå i pension. När de dessutom behöver äldrevård och sjukvård kommer de offentliga utgifterna att öka. Socialdemokraternas lösning verkar vara den gamla vanliga höj skatten och det rejält. Vår lösning är en annan se till att människor kommer i arbete. Vi kan klara framtidens välfärd utan skattehöjningar men då måste fler komma i arbete. 8.2 En ny och bättre arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitiken måste utgå från ett underifrånperspektiv, där den enskilda människan står i centrum. Beslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gagnar en god arbetsmarknadspolitik. En arbetsmarknadspolitik ska istället bygga på en tilltro till den enskilda människan. () och länsarbetsnämnder utgör tillsammans en stor och tungrodd myndighet som är styrd av ett detaljerat regelverk. föreslår att AMS i sin nuvarande form läggs ned och ersätts av en betydligt mindre organisation för rena myndighetsuppgifter och tillsyn. Tanken med reformen är att AMS serviceuppgifter, i första hand arbetsmarknadsåtgärderna, istället ska produceras av olika aktörer, både privata och ideella. Den arbetssökande ska få en individuell omställningspeng för att i samarbete med arbetsförmedlingen kunna delta i en lämplig åtgärd. 8.2.2 Inga socialbidrag till arbetsföra hänvisas fullt arbetsföra människor i första hand nyanlända invandrare till kommunernas socialkontor och får inte arbetsförmedlingens hjälp att söka arbete eller utbildning. I de invandrartäta bostadsområden som ingick i den s.k. Storstadssatsningen var av befolkningen långvarigt beroende av socialbidrag. Detta jämfört med mellan i storstadsregionerna i övrigt. Ingen som är arbetsför ska leva helt på socialbidrag. Arbetssökande som inte har rätt till arbetslöshetsersättning bör istället få en dagpenning som är något högre än socialbidraget, under förutsättning att hon eller han deltar i någon form av åtgärd. 8.2.3 Inför en jobb- och utvecklingsgaranti Inga människor ska leva på bidrag längre än absolut nödvändigt. Långtidsarbetslösa som fastnat i bidragsberoende ska därför omfattas av en jobb- och utvecklingsgaranti, som ska bestå av samhällsnyttigt arbete och utbildning. Jobb- och utvecklingsgarantin ska slussa den arbetslöse till den öppna arbetsmarknaden. Detta kan också bli till stor hjälp för dem som återvänder till arbetsmarknaden efter att ha varit förtidspensionerade eller både sjukskrivna och arbetslösa . 8.2.4 Ungdomar särskilt viktiga har vi sett arbetslösheten öka kraftigt bland ungdomar. finns det studier över hur en stor grupp ungdomar hamnat så långt vid sidan av arbetsmarknaden att de inte ens finns registrerade som arbetslösa. anser att det behövs särskilda åtgärder för att sänka trösklarna för ungdomar och hjälpa dem in på arbetsmarknaden. Vi vill därför införa halverad arbetsgivaravgift för den som anställer arbetslösa ungdomar i särskilda instegsjobb. 8.2.5 En reformerad arbetslöshetsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen ska omfatta alla på arbetsmarknaden och vara en del av den generella välfärdspolitiken. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring med en tidsbegränsad ersättning till alla som arbetat länge nog för att kvalificera sig. Ersättningen ska vara av den förlorade inkomsten . Det ska vara möjligt att kvalificera till en ny ersättningsperiod, men inte flera, genom att delta i en arbetsmarknadsåtgärd. Ersättningen blir då av den förlorade inkomsten. Den som återvänder till arbetskraften från förtidspensionering skall vara kvalificerad till omställningsförsäkringen på samma sätt som hon eller han var det före beslutet om förtidspension. De arbetssökande som förbrukat sina bör då få ett efterskydd på en fast nivå som är högre än socialbidraget. Efterskyddet ska vara kopplat till krav på en insats av den arbetslöse av samma typ som följer av jobbgarantin. 8.2.6 Gör arbetstiden mer flexibel Tiotusentals svenskar är stressade och har svårt att få tiden att räcka till. De slits mellan familj och arbete och kraven som ställs på dem känns ofta övermäktiga. Vi är övertygade om att stress i första hand uppstår på grund av att människor saknar makt över sin vardag. En del av lösningen är att ge människor större makt över sin arbetstid. vill ha en ny arbetstidslag som uppmuntrar till flexibilitet och avför begreppet lagstadgad normalarbetstid. Lagen ska utformas så att arbetstiden kan läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren efter deras behov och önskemål. En sådan lag bör bl.a. ge den enskilde möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan använda timbanken för att korta sin normalarbetstid under längre eller kortare perioder eller kunna ta ut tiden som lön. som går blir det alltmer uppenbart att lagstiftningen på arbetsrättsområdet måste moderniseras. Det går inte att ha lagar som är anpassade arbetsmarknad där en anställd ofta arbetade hos samma arbetsgivare hela sitt yrkesliv. En reform av arbetsrätten måste ta hänsyn till att en stor del av de anställda arbetar på projektbasis eller i korta anställningar. De ska få ett bättre skydd än . liberalerna vill att vetomöjligheterna i medbestämmandelagen (MBL) vid intagande av entreprenader ska tas bort. De undantag i turordningsreglerna som finns för små företag bör utökas och gälla samtliga företag. Möjligheterna till provanställning bör förlängas från för att göra det lättare för personer med svag förankring i arbetsmarknaden att komma in och få nödvändig arbetslivserfarenhet. 8.2.8 Arbete ger mer välfärd En samlad politik av det slag som här angivits skulle avsevärt kunna öka arbetsutbudet och därmed lätta försörjningsbördan. Om de åtgärder som här beskrivits kunde genomföras bör effekterna bli att studietiden kunde förkortas med , att det skulle vara möjligt att minska sjukskrivningarna med en tredjedel, att människor stannade längre i arbetslivet och att sysselsättningsskillnaden mellan infödda och utlandsfödda kunde halveras. Det skulle på en tioårsperiod ge ett sysselsättningstillskott om ca 300 000 personer, se tabell 4. Det motsvarar en förbättring av de offentliga finanserna av BNP. De drastiska skattehöjningar som ibland anges som nödvändiga skulle då kunna undvikas. Ökat arbetsutbud och ökad produktion kortare studietid på högskolan Minska sjukskrivning- arna med en tredjedel Halvera skillnaden i sysselsättning mellan infödda och utlandsfödda Källa: samt egna beräkningar 9 Sjukförsäkringens kris är inte över Sjukförsäkringen är i kris. Sjukfrånvaron har stigit i sådan omfattning att kostnaderna tränger ut andra angelägna satsningar och arbetsmarknaden dräneras kraftigt. De senaste årens våg av långa sjukskrivningar lämnar också efter sig en skuldbörda för förtidspensioner som blir en kvarnsten för statsfinanser, skattesystem och social välfärd för ett par årtionden framåt. Den dramatiska ökningen av det årliga antalet sjukpenningdagar har stannat upp och vänts i en minskning som främst syns i antalet mer kortvariga sjukfall. Detta betyder inte att krisen är över. Än så länge går det bara att säga att det skett en utplaning på en extremt hög nivå. Den senaste uppgiften från RFV om ohälsotalet är att det var nästan exakt detsamma som året innan, 43,1 respektive 43,2. förlängning av sjuktiderna ger nu upphov till en massiv överflyttning från sjukskrivning till sjukersättning, dvs förtidspension, 71 151 personer bara april 2003april 2004. Dessutom har det blivit vanligare med sjukersättning till förhållandevis unga personer. Detta är ett tecken på att det bakom sjukskrivningskrisen också döljer sig allvarliga försämringar av hälsa och/eller sociala förhållanden i delar av befolkningen. Under hela och in på detta år har ökningen av antalet personer med sjukersättning gått snabbare än minskningen av antalet personer med sjukpenning. Det senare antalet har dessutom varit utsatt för en kosmetisk försköning genom den tredje arbetsgivarveckan, som dolt en del av den verkliga sjukfrånvarons kostnader så att de nu inte syns i statens redovisning. Att förtidspensionera för många, och förtidspensionera människor som med fungerande samspel mellan vård och försäkringskassa borde kunna rehabiliteras, kan bli ett förledande lättvindigt sätt att både snabbt minska antalet ärenden och till synes uppfylla politiskt angivna mål. Antal personer med utbetald sjukpenning samt förändring av antalet förtidspensionärer och motsvarande 19982003 Förändring (i %) + , efter korrigering för effekt av tredje vecka med sjuklön 315, efter korrigering för effekt av tredje vecka med sjuklön Förändring , tusental personer Förändring av tusental personer med förtidspension och motsvarande Summa av de två föregående raderna Om en sjukförsäkring skall kunna vara hållbar måste det finnas ett väl fungerande samspel mellan sjukförsäkring och sjukvård. En stor del av de senaste årens sjukförsäkringskris har sin grund i att detta samspel mellan försäkring och vård brutit samman. Att så skett beror till stor del på ett antal allvarliga politiska felsteg . Båda nyckelfunktionerna primärvårdens nära kontakt med patienterna och försäkringskassornas rehabilitering och hävdande av arbetslinjen har genom politiska missgrepp varit undergrävda . Dessutom har de mest effektiva formerna för samordning och lokala initiativ förhindrats. Vi anser att var och en skall ha en egen husläkare, som kan följa och lära känna patienten. Detta är en helt grundläggande funktion om ett sjukvårdssystem skall kunna förebygga onödig ohälsa, ge behandling tidigt och se till att rätt vård ges på rätt nivå. Detta är också en grundläggande funktion i en väl fungerande sjukförsäkring. Det är ett fundamentalt organisationsfel i svensk sjukvård att primärvården är nedvärderad och oftast utformad så att den stöter bort läkarkraft och kännetecknas av obesatta tjänster och hög personalomsättning. En ny husläkarreform kan mycket snabbt fylla luckorna och göra slut på en kris i primärvården av det slag har. Det visar den norska övergången till husläkarsystem, som snabbt förändrade läget från allvarlig läkarbrist i primärvården till ett läge där praktiskt taget alla har husläkare vanligen egna företagare men även offentliganställda så att endast ett fåtal tjänster var obesatta. Arbetslinjen måste gälla också i sjukförsäkringen. Den skall vara inriktad på rehabilitering, återgång i arbete, korta sjuktider och nära samverkan med både vård och arbetsmarknadspolitik. Försäkringskassorna behöver förstärkas så att de kan lägga större kraft på att rehabilitera till arbete och på att samverka med vård och andra inom finansiell samordning. De till kassorna särskilt knutna försäkringsläkarna skall bli så många fler att alla sjukintyg för förlängning av sjukskrivningar som pågått kan granskas av sådana läkare. Det måste öppnas vägar tillbaka från förtidspension till yrkesarbete. Möjligheten till vilande förtidspension vid försök att återuppta arbetet har varit otillräcklig. Utrymmet för den som har sjukersättning att studera för att kunna skaffa sig ett nytt yrke som går att förena med individens hälsoläge måste vidgas. Det ökade arbetsgivaransvar för sjukpenningkostnader som regeringen vill ha innebär en ännu mer ökad risk med att anställa personer som haft dålig hälsa. Sådant gör murarna mellan de utanförställda och arbetsmarknaden ännu högre. Regeringen överväger, liksom tidigare, en återkommande ny prövning av arbetsförmågan hos dem som har förtidspension. Detta är en god tanke som regeringen inte hittat något sätt att genomföra då den inte kunnat hantera den risk att ställas på bar backe som möter den som lämnar förtidspensionen och går in i arbetslivet igen. finns egentligen inte något skyddsnät eller någon omställningsförsäkring som är anpassat för den situationen, förutom den vilande förtidspensionen. Arbetslöshetsförsäkringen behöver kunna fungera som en omställningsförsäkring, med en bortre parentes, även för den som återvänder till arbetskraften efter att ha haft förtidspension/sjukersättning och förlorat sin gamla anställning och sin gamla tillhörighet till en a-kassa. Kvalifikationsvillkoren för arbetslöshetsförsäkringen behöver, om regeringens tanke på upprepade nyprövningar av arbetsförmågan skall bli trovärdig, ändras så att den som återvänder från förtidspension är kvalificerad för omställningsförsäkring i samma mån som före beslutet om förtidspension. Sjukvård och försäkringskassa måste få arbeta tillsammans för att få bort hinder för vård och rehabilitering och sänka statens sjukpenningkostnader. Vårt lagförslag om finansiell samordning har en annan inriktning än det regeringsförslag som tyvärr blivit lag från . Vi vill släppa loss lokal initiativkraft, skall kunna samverka lokalt med vård, socialtjänst och arbetsförmedling i olika kombinationer, utan att vara bunden till någon viss modell. Allt det som lyckades under de framgångsrika försöken på 90-taket skall bli tillåtet igen. Vidare bör de ekonomiska ramarna för finansiell samordning kraftigt vidgas så att de inte medför någon begränsning så länge det grundläggande kravet för samordningen uppfylls, att genom denna kan minska statens sammantagna kostnader. Det behövs en uppstramning av hur sjukskrivningar sker och förlängs. Läkarna behöver ett bättre stöd av både nya regler och ett användbart IT-stöd som hjälper dem vid både läkemedelsförskrivning och utfärdande av sjukintyg. De bestämmelser som styr hur sjukintyg får skrivas, och av vem de får skrivas, skall ses över. (När läkare vägrar utfärda sjukintyg som patienten begär skall detta inrapporteras till .) Det behövs även effektiva regler som hindrar att sjukförsäkringen missbrukas med sjukintyg som i själva verket inte beror av arbetsoförmåga utan av arbetsmarknadsskäl. Ett forcerat införande bör ske av ett gemensamt IT-stöd för landets läkare, med ett inbyggt starkt integritetsskydd. Vi anser att det läkemedelsregister som planeras hos inte löser de stora problemen med fel- och överförskrivning som vållar avsevärda sjukvårdskostnader och felbehandlingar inte minst i vården av äldre personer. Patienten skall få peka ut en läkare, normalt husläkaren, som skall förfoga över patientens datoriserade läkemedelsregister. IT-stöd bör vara ett hjälpmedel för att undvika utskrivningar av vissa mediciner till patienter som fått liknande mediciner utskrivna av andra läkare. Redan inom någon månads sjuktid skall en rehabiliteringsgaranti börja fungera. En annan läkare än den som först sjukskrev skall normalt bedöma både rehabiliteringsbehov och värdet av fortsatt sjukskrivning. Vid mer än åtta veckors sjukpenningtid tillkommer även att sjukintygen som en del av kassans prövning obligatoriskt skall granskas av en försäkringsläkare. Där rehabilitering skall ske skall den också genomföras. Om inte landstingen snabbt åstadkommer beslutad rehabilitering skall rehabiliteringsgarantin ge patienten rätt att få den från annan utförare. Dessutom skall den regel (lagen om allmän försäkring 20 kap. 3 § näst sista stycket) skärpas som gäller ifall en patient utan giltig orsak nekar att delta i vård och rehabilitering. Det normala skall vara att sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjukersättning då skall dras in, inte bara att de får dras in. Indragning skall alltså som tidigare förutsätta att de inte funnits någon giltig anledning att vägra behandlingen eller rehabiliteringen. En nationell vårdgaranti skall återinföras.