ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fi242 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga upphandlingar. En av tankarna med avreglering av offentliga bolags verksamhet var att den ökade konkurrensen skulle tvinga dem till effektiviseringar. Konkurrensen skulle alltså leda till billigare tjänster med högre kvalitet. Den effektivare verksamheten skulle dessutom ge en större vinst till statskassan. Denna vinst skulle sedan kunna användas till att garantera en likvärdig service i hela landet. Resultaten av detta har inte alltid varit de som vi förväntat och de har delvis fått negativa konsekvenser i framför allt skogslänen. Tydligast är effekterna inom järnvägstrafiken och flyget. Inom dessa områden borde exempelvis Rikstrafiken i sina upphandlingar mera se på kvalitet än till lägsta anbud och tydligare kontrollera vad man får för pengarna. Posten är ett annat område som inte fått det resultat som man i skogslänen önskat. finns det betydligt färre kontor och anställda och därmed sämre service . Elmarknaden är ytterligare ett område som inte bevakats från den myndighet som har det statliga ansvaret. Vi kan tydligt se att skillnaderna i fråga om service och kommunikationer mellan olika delar av landet ökar. Konkurrensen har gett nya möjligheter för människor i storstäderna, medan glesbygden har blivit olönsam med konsekvent avveckling av verksamheter som följd. Om konkurrens ska vara till nytta för samhället krävs det därför lika villkor, samma skyldigheter och samma kvalitetskrav. kan vissa bolag medan de offentligt ägda företagen tvingas ta ansvar för de olönsamma delarna. Dessutom blir det allt vanligare att utländska storföretag konkurrerar ut svenska företag. Deras anbud bygger ofta på helt andra lönekostnader, administration och arbetstider än vad som är vanligt i . Resultatet blir en stressig arbetssituation för personalen och obefintlig beredskap för oförutsedda händelser. Sänkt kvalitet i vissa delar av landet får inte vara ett konkurrensmedel för anbudsgivare. Offentliga upphandlare stat, kommun och landsting måste bli bättre på att följa upp resultaten av entreprenader och andra upphandlingar ur kvalitetssynpunkt. För att hela landet ska leva på samma villkor måste lagar och regler för upphandlingar därför utformas utifrån denna förutsättning.
mot · GS02Fi249 · 2004-09-29 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över frågan huruvida lagen om offentlig upphandling fortsättningsvis skall gälla hälsovård, sjukvård, omsorg och skoltjänster. Lagen om offentlig upphandling tillkom genom ett EU-direktiv. Av detta framgår att all offentlig upphandling ska ske i konkurrens. Undantag kan göras för tjänster som skola, hälso- och sjukvård. Hela idén med är att främja konkurrens och öka mångfalden. I utredningen belystes detta problem bl a genom att den pekade på problemet där det offentligas krav för själva myndighetsutövningen ligger kvar medan själva verksamheten drivs av någon annan aktör. Utredningen menade dock att sunt förnuft måste råda i sådana situationer. I proposition 2001/02:142 om förändringar i skriver regeringen att undantag inte ska göras för hälso- och sjukvård. Däremot konstateras att det vid köp av hälso- och sjukvårdstjänster kan komma i strid med patienternas fria val. I dessa fall ska patienternas fria val gå före kravet om upphandling. En rad domar har gett vid handen att priset ska vara det avgörande vid upphandling, d v s om man uppfyller villkoren i övrigt är det det lägsta anbudet som ska gälla. Detta har inneburit att landsting som t ex velat fördela en viss hälso- och sjukvårdstjänst till flera aktörer inte har kunnat det, på grund av att en anbudsgivare inkommit med ett lägsta bud och därmed vunnit upphandlingen. Det kan innebära att andra aktörer inte får några platser och därmed slås ut helt och hållet. Enligt min uppfattning gynnar inte detta vare sig konkurrens eller mångfald, snarare tvärtom. Risken blir då att det uppstår privata monopol istället för offentliga. Det är därför rimligt att undanta hälso- och sjukvård, omsorg och skola från . Det är rimligt att kommuner och landsting själva formulerar villkoren.
mot · GS02Fi250 · 2004-09-29 00:00:00 — Könsuppdelad statistik av ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om könsuppdelad statistik av ungdomar. I statistik om kvinnor och män, ses det numera som helt självklart att den är uppdelad i kön. Däremot förekommer inte samma könsuppdelning vad gäller ungdomar i liknande redovisningar utan de rapporteras ofta i åldersgrupper. Detta kan leda till en vilseledande uppfattning om att det könsuppdelade samhället uppstår när medborgarna nått vuxen ålder, samt bidrar till att tolkningen av redovisningarna riskerar leda till felaktiga förslag till åtgärder. Med anledning av detta föreslås att den offentliga statistiken blir könsuppdelad vad gäller flickor och pojkar () i alla slags redovisningar på samma sätt som all statistik för vuxna är uppdelad i kvinnor och män.
mot · GS02Fi272 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om på vilket sätt en eventuell översyn kan göras av för- och nackdelar för statliga verk med en certifiering enligt ISO-standard. Kvalitetssäkring, kvalitetsarbete och kvalitetsledning sker inom stora delar av näringslivet såväl nationellt som internationellt. Det handlar om att på ett systematiskt sätt skapa ordning och utveckla verksamheten ur både kund- och miljöperspektiv. finns ca 600 000-650 000 certifikat på standarderna ISO 9001 och 14001 i världen. Av dem finns omkring 5 000 i . Uttalade kundkrav har medverkat till att omfattningen är så stor. Det är en form av kvalitetssäkring som skapar tilltro genom att kundens krav hanteras systematiskt och effektivt. För kvalitetsledning (ISO 9001) har åtta principer fastställts, som mycket väl skulle kunna tillämpas/användas av de statliga verkens högsta ledning. Principernas rubriker är: Kundfokus - Ledarskap - Medarbetarnas engagemang - Processinriktning - Systemangreppssätt för ledning - Ständig förbättring - Faktabaserade beslut - Ömsesidigt fördelaktiga relationer till leverantörer. Det kvalitetsarbete som pågår för bl a 24-timmars myndigheten skulle naturligt kunna kopplas till certifieringskriterierna. En översyn bör genomföras för att analysera vilka för- och nackdelar statliga verk kan ha av certifiering med SS-EN ISO 9001 (kvalitetsledning), 14001 (miljöledning) och AFS 2001:1 (internt miljöarbete).
mot · GS02Fi275 · 2004-09-27 00:00:00 — Samarbete mellan kommuner, landsting och län tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om incitament för samarbete mellan kommuner, landsting och län. Två tredjedelar av vårt land brottas fortfarande med befolkningsminskning. Därmed brottas också våra folkvalda med att fortsätta söka rationaliseringar i offentlig verksamhet när skattekraften minskar men behoven kvarstår inom t.ex. äldreomsorg. pågår arbetet med att skapa nya jobb och tillväxt genom det vi kallar regionförstoring och utökade arbetsmarknadsregioner. Kort sagt - arbetskraftens rörlighet måste öka för att matcha de arbetssökande mot de arbetstillfällen som finns och erbjuds! Detta är en politik som har stöd av regeringen. I årets budgetproposition ger man ökat stöd till pendlingsresor och högre avdrag för arbetsresor. Regeringen har också tidigare gett viss ekonomisk stimulans till kommuner och landsting för goda samarbetsprojekt. Det krävs dock en bättre och mer uthållig systematik i dessa stimulanser för att de skall sätta breda och djupa spår i samhällsbygget. Pendling med hjälp av kollektivtrafik över länsgränserna är nästan omöjligt på grund av för höga kostnader. För att pendla mellan och krävs det två länskort . Denna kostnad blir så hög att den inte stimulerar en lågavlönad att gå från arbetslöshet till arbete. God vård av äldre och psykiskt och fysiskt funktionshindrade kräver ett gott samarbete mellan de bägge sjukvårdshuvudmännen. är det dock svårt att uppnå samarbete över myndighetsgränser då det saknas incitament i en verklighet där alla är tvungna att "hålla i sin plånbok". Med ny teknik är det inte svårt att uppnå stora rationaliseringar inom områden som personaladministration, avgiftshantering etc. Ändå sitter praktiskt taget varje kommun med sina egna system och sin egen personal oavsett kommunens storlek. För att påskynda ett nödvändigt rationaliserings- och effektiviseringsarbete som ändå måste göras i varierande grad bör staten i sin generella bidrags-/anslagsgivning till kommunsektorn och länsmyndigheter bygga in incitament för samverkan och samarbete istället för som , arbeta med "små penga- påsar". Det kräver ett mödosamt ansökningsförfarande för kommuner och landsting.
mot · GS02Fi276 · 2004-09-30 00:00:00 — Krav på processorienterat arbetssätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett generellt krav på att processorienterat arbetssätt bör riktas till samtliga statliga myndigheter. Utvecklingen i vårt samhälle ger vid handen att medborgarna ställer allt större krav på effektivitet och tillgänglighet i offentlig verksamhet. Detta ställer krav såväl på kommuner och landsting som på våra statliga myndigheter. Ett sätt att möta dessa krav är arbetet med 24-timmarsmyndigheten. Men mycket återstår att göra. Ett bevisligen bra resultat når de statliga myndigheter som tydligt arbetat med processorientering och "kundorientering". är ett sådant exempel. Där nåddes betydligt högre effektivitet och väntetiderna minskade. Det visar sig även att en processorienterad organisation också kommer till rätta med problem med hög sjukfrånvaro och begreppet nöjda medarbetare blir en realitet. Regeringen har ju ökad effektivitet som generellt krav på statliga myndigheter. Regeringen har också en ambition att sänka sjukfrånvaron inom den statliga verksamheten. Poängen med processorinteringen är ju att fler mål kan uppnås , t. ex. ett ökat välbefinnande för medarbetarna. I ett sådant arbetssätt utgår man också ifrån kundens/medborgarens krav och förväntningar på verksamheten. Myndigheten/verket måste då göra regelbundna mätningar av konsumenten/medborgarens uppfattning om verksamheten. Resultaten av dessa mätningar visar var förbättringar behöver göras och resultatet blir både nöjdare finansiärer, dvs. medborgare, och nöjdare medarbetare. Regeringen bör med större tydlighet via regleringsbrev ålägga statliga myndigheter och verk att arbeta på ett processinriktat sätt.
mot · GS02Fö202 · 2004-09-14 00:00:00 — Högre utnyttjande av skjutfält tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett högre nyttjande av skjutfältet i . "har allt att vinna på att tillåta en utökad utländsk militär test- och övningsverksamhet i . Jag är övertygad om att både och det svenska försvaret skulle tjäna på en sådan utveckling. Jag är dessutom övertygad om att det finns ett stort internationellt intresse för att komma till och öva och utbilda militär trupp och testa materiel." Så heter det i det pressmeddelande som skickade ut efter att , särskild utredare, lämnat fram utredningen om "Utveckling av internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium". Jag tror - och hoppas - att slutsatser kommer att vara positiva för skjutfält och för norra delen av landet - jag tänker främst på och . Motion med innehåll och inriktning för att mera utnyttja skjutfält har jag lämnat in tidigare. Men jag tror att det är viktigt att, som säger, hålla grytan kokande. skjutfält, beläget i norra , är ett av största och modernaste skjutfält. Omfattande ca - med bl.a. väg - är skjutfältet unikt i och delvis också ur ett Europaperspektiv. Skjutfältet i kom till då försvaret var i skriande behov av större ytor för att kunna använda sina långtskjutande artilleripjäser. 1967 invigdes fältet. är fältet ett s.k. försvarsmaktskjutfält, där alla vapenslag tränar och övar. Men det finns en klar överkapacitet på fältet och den miljöprövning som finns är och ger klartecken . 2001 användes fältet - det finns således en överkapacitet. Fältet i borde vara en lämplig plats för övningar ingående i ett europeiskt samarbete, som är inne på i sin utredning. Några miljömässiga problem lär det inte bli i - som är inne på i sin utredning. Han konstaterar helt riktigt att finns miljötillstånd - bl a i - som inte används fullt ut. En framtidsvision finns framtagen som visar på vilka investeringar som behövs. En stark oro finns dock om vad som skall hända med skjutfältet efter den överenskommelse som Socialdemokraterna gjort om kraftiga neddragningar inom försvaret.
mot · GS02Fö203 · 2004-09-13 00:00:00 — tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för och rekryteringen av deltidsbrandmän. Det är svårigheter - t o m stora svårigheter - att rekrytera deltidsbrandmän på många håll i landet. I många län - är ett bra exempel - har deltidsbrandmännen en mycket viktig funktion. På många mindre orter finns räddningstjänsten via deltidskårer. finns dock på många håll problem med att rekrytera personer till dessa deltidskårer. Inte bara centralisering av arbeten till centralorter är en negativ bit utan också frågor som utbildnings- och ersättningsfrågorna bör föras upp på riksnivå för att därmed uppmärksammas. Frågor kring försäkringar måste också tas upp då arbetsgivarna inte skall "behöva betala" sjukskrivningskostnader som drabbar den anställde då han eller hon är i aktiv tjänst åt räddningstjänsten som deltidsbrandman. har deltidsbrandmännen också andra arbetsuppgifter än "bränder". På många håll - bl a i mitt hemlän - utförs s k prio 1-körningar med akutbilar. Verksamheten kallas också IVPA (I väntan på ambulans). Det är vid sjukdomstillstånd - benämnda "prio 1" - som deltidsbrandmännen rycker ut för att assistera den sjuke till dess att ambulansen kommer med de mera sjukvårdsutbildade ambulanssjukvårdarna. De höga skatter vi har gör att det också blir svårare och svårare att rekrytera eftersom det "negativa" att ha jour ofta inte ger det netto i plånboken som kan förväntas. Att ha jour ofta - och inte få lämna sina hemorter - är naturligtvis också något som drabbar hela familjen och inte bara deltidsbrandmannen. Frågan om rekrytering, utbildning och ersättning till deltidsbrandmän bör alltså lyftas upp på riksnivå.
mot · GS02Fö204 · 2004-09-21 00:00:00 — Utarmat uran i projektiler och stridsfordon tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen arbetar för ett internationellt förbud mot användandet av utarmat uran i projektiler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen arbetar för ett internationellt förbud mot användandet av utarmat uran som förstärkningsskydd i bepansrade fordon. 2Förbud mot utarmat uran i projektiler och stridsfordon Utarmat uran är en restprodukt som uppkommer när naturligt uran anrikas till vapenuran eller kärnbränsle. Den har en relativt låg radioaktivitet. Betydligt lägre än utbränt uran som är avfall från kärnkraftverk. Anledningen till att det utarmade uranet används i projektiler och som skydd är att den har en hög densitet, dvs. täthet och tyngd. Den egenskapen gör den effektiv som pansarbrytande ammunition tillika som skydd mot pansarbrytande ammunition. En odetonerad projektil med utarmat uran avger relativt lite strålning och då mest i form av alfastrålning. Man kan få skador om man t.ex. bär den direkt mot huden. Man kan lätt undvika slika skador genom att bära gummihandskar. Den största faran med utarmat uran är, vad vi vet , den oxidering till uranoxid som sker i samband med detonation. Små partiklar som man sedan via inandning eller sår får in i kroppen. Den alfastrålning som i fast form är lätt att hålla ifrån sig kan vara ödeläggande att få in i kroppen. Alfastrålningen är ca 20 gånger starkare än gammastrålning. När en radioaktiv partikel sätter sig på en bestämd del i organismen framkallas en negativ påverkan och kan resultera i tumörer, leukemi och mycket annat. Skador kan även överföras genetiskt till kommande generationer genom att arvsmassan skadats. Under det s.k. första användes omkring utarmat uran i projektiler. Med den konflikten som start har sedan utarmat uran använts såväl på som i och det pågående kriget i . Trots att vetskapen om vilka faror radioaktiv strålning kan innebära för människor och natur är väl spridd används det alltså i stor omfattning. Anledningen till detta är ekonomiskt, ety materialet är betydligt billigare än alternativen, då främst . anser att regeringen i de relevanta internationella forum är representerat i skall verka för att FN skall besluta om ett globalt förbud för användande av utarmat uran i projektiler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När utarmat uran används som skydd, för t.ex. stridsvagnar, ligger faran för kontaminering i den oxidering och fragmentering av det utarmade uranet som sker i samband med att fordonet beskjuts. anser att regeringen i de relevanta internationella forum är representerat i skall verka för att FN skall besluta om ett globalt förbud för användande av utarmat uran som förstärkningsskydd på stridsfordon. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sermin Özürküt (v)
mot · GS02Fö205 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett fungerande skogsbrandflyg. är ett land med stora vidsträckta skogar. Tack vare allemansrätten är skogen en oskattbar tillgång för alla. Skogen inbringar stora inkomster från både skogsbruk och turism och ger utrymme för friluftsliv och rekreation. Skogen är alltså en plats för både arbete och fritidsaktiviteter. Eftersom skogar oftast är vidsträckta och brandrisken större än i annan natur är övervakning för att upptäcka och förhindra bränder viktigt. har övervakning skett med så kallat skogsbrandflyg, men har denna verksamhet lagts ned. Orsaken är att det statliga bidraget till denna viktiga verksamhet har dragits in. Det ligger i det allmännas intresse att upprätthålla en effektiv övervakning av den svenska skogen för att kunna upptäcka och förhindra skogsbränder, inte minst med tanke på allemansrätten och de stora värden som skogen utgör.
mot · GS02Fö206 · 2004-09-23 00:00:00 — begär att regeringen låter utreda frågan om att inrätta en katastroffond i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen låter med understöd av andra berörda myndigheter redovisa erfarenheterna från raskatastrofen i i likhet med andra katastrofer . har flera naturkatastrofer inträffat där olika myndigheter tvistar om vem som har betalningsansvaret eller om någon överhuvudtaget har något betalningsansvar för skador som uppkommer till följd av det skedda. har ett flertal katastrofer inträffat exempelvis översvämningarna i och Växjöområdet samt raskatastrofen i samband med regnet i Hagforsområdet. har bland annat till uppgift att dra lärdom av katastrofer i landet och se över hur olika aktörer har klarat sambandsarbetet. När det gäller årets katastrofer är det anmärkningsvärt att regeringen gett i uppdrag att endast se på händelserna med anledning av översvämningar, men inte när det gäller raskatastrofen i . För de drabbade vid dessa katastrofer är eller var oron och osäkerheten stor om vem som skulle ta det ekonomiska ansvaret. Det förefaller självklart att staten måste vara behjälplig gentemot den enskilde när det inträffar naturkatastrofer, eftersom försäkringssystemet inte täcker alla skador av denna art. Lika självklart som att den enskilde lider stor skada och behöver samhällets hjälp lika självklart är det att kommuner inte själva klarar av den ekonomiska börda som en katastrof innebär, och därmed behöver statens stöd. Tyvärr kan vi se att det finns många enskilda och kommuner som i förtvivlan inte kan se hur de skall klara de ekonomiska problem som uppstått i samband med en katastrof. Innan slutliga uppgörelser är färdiga uppstår mycken osäkerhet och oro och många kommer med dagens system också att inse att det är en omöjlig situation att återuppbygga sin egendom, eftersom varken försäkringsbolag eller samhället kan ge de stöd som krävs. till och med fördröjs insatser på grund av tvister mellan och inom myndigheter om vem som skall göra vad. står alltid för den akuta insatsen - men sedan? I många andra länder, exempelvis i vårt grannland , finns katastroffonder inrättade för att förbättra myndigheternas handlingskraft. Det är givetvis så att de statliga verken, ju mer pressade de blir av besparingskrav, får en minskad beredvillighet att utan extra ersättning åtgärda skador som uppkommit på grund av naturkatastrofer. Detta betyder i sin tur att enskilda människor kommer i kläm i onödan.
mot · GS02Fö207 · 2004-09-27 00:00:00 — begär at regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om arbetsfördelning och organisation av frågor rörande skydd, räddning, sanering m.m. till sjöss. På finns många inblandade för att klara skydd, räddning, sanering och att hålla ordning till sjöss. Det är sjöpolis, , Kustbevakning, sjukvård, Försvaret och . har det stått klart att sjöpolisen haft oöverstigliga uppgifter att klara sina uppgifter då antalet turister med fritidsbåtar ökar med många tusen under ett fåtal månader. Mellan och har två båtar, stationerade i och i , haft till uppgift att utföra bevakning av hastigheter, att göra nykterhetstester, utreda våld och skador samt allt annat som ingår i deras tjänstgöring under ordningspolisen i . är en ideell förening, med frivillig besättning som är beredd att ställa upp dygnet runt och som arbetar utan statliga bidrag. Sällskapet samverkar med , , , och . Dessutom utför man kustmiljöräddning, ett "första förband", vid t ex oljeutsläpp. Man har också ett samarbete med försvarets helikopterflottilj bl a genom hundsök efter försvunna personer. Hundar som kan söka personer ned till 50 m under vattnet. har till uppgift att övervaka sjötrafiken, sjösäkerheten, gränskontroll och har ständig beredskap för sjöräddning. Man ska också kontrollera fisket till sjöss och i hamn vid landning av fisk. Medverkar även vid oljesanering. är en annan viktig samarbetspartner till bl a sjukvården, polisen och försvaret. Försvaret samarbetar också med många olika myndigheter och organisationer bl a genom sin helikopterflottilj och sina utbildade ytbärgare. Som framgår är det många inblandade för att klara säkerhet, sanering och ordning till sjöss. Det pågår diskussioner angående försvaret, kontrollen över fisket, miljöbevakning och flera andra verksamheter. I detta sammanhang skulle det vara av stort värde att tillsätta en parlamentarisk utredning som tar ett bredare grepp för att se över framtiden vad gäller arbetsfördelning och organisation av det i motionen ovan beskrivna.