mot · GR02Sf41 · 2004-03-29 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:119 Särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullt ut skall tillämpa reglerna om fri rörlighet inom EU för alla medlemsländer inom EU, inklusive de nya medlemsstaterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att verka för en fungerande arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ta initiativ för att nå en överenskommelse med övriga EU-länder om att nedmontera de olika nationella övergångsreglerna. 2 Inledning ett utvidgat EU får EU tio nya medlemsstater. Medborgarna i , , , , , , , , och ska enligt anslutningsfördraget få tillträde till hela EU:s arbetsmarknad genom att de omfattas av den fria rörligheten. Men anslutningsfördraget ger också EU:s nuvarande medlemsstater möjlighet att införa övergångsregler avseende fri rörlighet för samtliga nya medlemsstater utom och . de gröna välkomnar . Vi tror att ökningen av antalet EU-länder kan bidra till att göra EU mindre centralistiskt och likriktat. är starkt kritiskt till regeringens skrivelse där det föreslås att den fria rörligheten för arbetstagare från de nya EU-länderna begränsas genom bland annat kravet på arbetstillstånd. Förslaget om övergångsregler anser vi skapa en djup spricka i EU och gör att länderna i EU delas upp i ett A- och ett B-lag, där den fria rörligheten för människor starkt begränsas. En rad förhållanden har uppmärksammats vad gäller situationen på den svenska arbetsmarknaden, problem som påstås kunna förvärras i samband med utvidgningen. Vi anser att dessa problem måste åtgärdas oavsett utvidgningen. Vi är beredda att arbeta konstruktivt för att få en bättre fungerande svensk arbetsmarknad, en arbetsmarknad som präglas av jämlikhet och likabehandling. Vi föreslår åtgärder som är generella och lika för alla, oavsett om det är nya eller gamla EU-medborgare. Det handlar om att motverka svartarbete, ekonomisk brottslighet och utnyttjande av människor. Genom att hindra underbudskonkurrens från oseriösa företag som bygger på fusk med sociala avgifter och skatter vill vi förbättra näringslivets villkor. arbetar för att ska vara ett öppet land gentemot omvärlden. De som vill komma till vårt land för att arbeta och bosätta sig skall kunna göra det i betydligt större utsträckning . Vår strävan är att det ska gälla både i EU och i förhållande till resten av världen. 3 Nej till övergångsregler Ett EU med fri rörlighet för kapital, varor och tjänster men inte för människor visar på tydliga politiska prioriteringar från de olika nationella regeringarna inom EU. Det handlar om en integration på ojämlika villkor där medborgarna i de nya EU-länderna diskrimineras genom att de utestängs från de gamla EU-ländernas arbetsmarknad. Människor som längtat efter en bättre framtid utanför sina nationsgränser hindras att göra det genom krav på att bland annat arbetstillstånd ska sökas redan i hemlandet. Den lovade i samband med det svenska ordförandeskapet i EU, , att inte skulle ha några övergångsregler som begränsar arbetsmarknaden för de nya EU-medborgarna. Det är därför ett stort svek att regeringen nu har ändrat uppfattning. Som skäl för en ändrad uppfattning anförs från regeringen att flertalet av nuvarande EU/EES-medlemsstater, däribland grannländer, har infört eller har för avsikt att införa övergångsregler . Vi menar att den , istället för att agera för att så få medlemsstater som möjligt införde övergångsregler, i själva verket genom sitt beslut bidrog till att ett flertal länder som inte hade planer på att införa övergångsbestämmelser gjorde det, däribland och . 3.1 En dynamisk arbetsmarknad Behovet av arbetskraft i kommer att öka . Det är då viktigt att är ett attraktivt land för arbetskraft från bland annat de nya medlemsländerna. En friare rörlighet av arbetskraft och att företag kan rekrytera över gränserna är även viktig för vår ekonomiska utveckling och möjligheterna att klara välfärden . Att regeringen vill införa begränsningar i arbetskraftens rörlighet genom diskriminerande regler är därför också negativt för ur ett ekonomiskt perspektiv. Arbetslösheten i är hög och många grupper står helt utanför arbetsmarknaden. Det är oroande. Det är viktigt att se till att uppgången som vi nu kan se i den internationella konjunkturen och den ljusnande utvecklingen i den svenska ekonomin inte innebär att arbetslösheten permanentas på en hög nivå. Vi är övertygade om att öppenhet på arbetsmarknaden gentemot de nya EU-länderna går att kombinera med en aktiv arbetsmarknadspolitik och motverkande av diskriminering på arbetsmarknaden så att fler som redan bor i får arbete. Vi vänder oss mot uppfattningen att vi först måste se till att de som finns i får arbete innan vi har öppenhet gentemot människor i andra länder. Det finns inte i samhället ett visst antal arbeten att fördela. Varje människa som flyttar hit för att arbeta och bosätta sig är en tillgång för landet. Det kan leda till ny företagsamhet, fler arbetstillfällen och få positiva effekter på integrationen. Det gäller särskilt i fråga om de nya EU-länderna eftersom det framför allt är välutbildade och unga människor som överhuvudtaget kan tänka sig att använda sig av den fria rörligheten. 3.2 Fri rörlighet men få väljer att flytta En presenterad studie från visar att migrationen från de nya EU-länderna till de nuvarande troligen inte kommer att uppgå till av de nya EU-ländernas totala befolkning. De flesta som vill flytta från de nya EU-länderna är unga och välutbildade. Det är alltså inte arbetslösa eller familjeförsörjare som vill flytta, utan unga personer med högre utbildning. är det ingen självklarhet att dessa människor skulle vilja komma just till för att arbeta. behöver bli ett mer attraktivt land att invandra till bland annat genom att den etniska diskrimineringen på arbetsmarknaden bryts. De unga och välutbildade människor som vill komma till är knappast ett problem utan en tillgång. Enligt visar erfarenheter från tidigare utvidgningar att ett EU-medlemskap snarare minskar utflyttningen än ökar den. emigrerade 120 000 spanjorer till andra EU-länder, medan siffrorna sjönk till mellan 2 000 och 3 000 efter EU-inträde. Erfarenheter visar att människor inte gärna bryter upp från sitt land för att bosätta sig i ett land med ett annat språk, kultur, religion och traditioner. Det går bra för de nya EU-länderna. De nya EU-länderna har den största tillväxttakten inom EU och människors livsvillkor förbättras. Investeringarna, däribland från svenska företag, ökar dramatiskt och nya arbetstillfällen skapas. Att människor i de nya EU-länderna skulle välja att flytta till i stor utsträckning förefaller i detta perspektiv inte troligt. Vi beklagar djupt att den socialdemokratiska regeringen, med statsminister i spetsen, skapat en oro hos många människor genom att tala om social turism. Vi menar att de farhågor om överutnyttjande av de svenska socialförsäkringssystemen som regeringen tar upp i skrivelsen är kraftigt överdrivna. Det finns inga fakta som styrker att medborgarna från de nya EU länderna skulle vara benägna att använda de sociala förmåner som finns i på något annat sätt än svenska medborgare. Regeringens ställningstagande för diskriminerande övergångsregler är därför mer grundat på rädsla än på relevanta fakta. Vi tror inte människor från de nya EU-länderna vill komma till för att leva på bidrag, utan för att arbeta och förverkliga sina drömmar. Om det uppkommer oseriösa företag som erbjuder anställning till låg lön som de informerar arbetstagaren om olika sociala förmåner att räkna in i den totala inkomsten så kan dessa problem motverkas på andra sätt än övergångsregler (se t.ex. 4.3, 4.4, 4.5). 4 En fungerande arbetsmarknad Det finns stora problem på den svenska arbetsmarknaden. Svartarbete, ekonomisk brottslighet, företag som undanhåller skatter och avgifter, diskriminering och arbetstagare som utnyttjas på sätt som inte är acceptabla måste motverkas. Vi behöver istället en arbetsmarknad som präglas av jämlikhet och likabehandling. Genom att skapa en bättre fungerande svensk arbetsmarknad kan vi göra utvidgningen av EU till något positivt både för de människor som redan finns i och för dem som väljer att komma hit för att arbeta. Vi kommer att arbeta konstruktivt i för att de förslag vi lägger fram för en bättre arbetsmarknad genomförs skyndsamt. Många av förslagen kräver lagändringar och tar därmed tid att genomföra. Vi bedömer emellertid att dessa förslag inte behöver genomföras innan den fria rörligheten för EU:s nya medborgare börjar gälla. 4.1 Ökade ansträngningar mot diskriminering i arbetslivet För att arbetstagare från de nya EU-länderna och utlandsfödda som lever i ska kunna få arbete som motsvarar deras kompetens och kvalifikationer är det nödvändigt att komma tillrätta med diskrimineringen i arbetslivet. Inte minst senaste rapport visar att människor med annan bakgrund än den svenska diskrimineras på den svenska arbetsmarknaden. Denna omfattande etniska diskriminering kostar samhället många miljarder . Om utlandsfödda hade samma arbetskraftsdeltagande som svenskfödda skulle arbetsutbudet öka med 164 000 personer, eller . Enligt KI:s generaldirektör ger en ökning av arbetsutbudet på lång sikt en motsvarande ökning av sysselsättning och BNP med samma storleksordning. Om utlandsfödda slutade diskrimineras på arbetsmarknaden skulle på lång sikt BNP öka med nästan 90 miljarder . 4.1.1 Nya insatser mot diskriminering måste ha en arbetsmarknad som välkomnar människor med olika bakgrund. Det är i högsta grad en tillväxtfråga. Det borde inrättas en samlad myndighet som arbetar strategiskt och samhällsanalytiskt mot all slags diskriminering. och diskrimineringsombudsmannens (DO) roll bör utvärderas, revideras och kompletteras. Även det lokala arbetet mot diskriminering bör förstärkas. 4.1.2 Kunskap och information om diskriminering Till de arbetsrättsliga lagar som tillkom , t.ex. LAS och MBL, anslogs stora resurser för att både de fackliga företrädarna och arbetsgivarna skulle utbildas i de nya rättigheterna och skyldigheterna. Detta ledde till en stor folkbildningskampanj där de arbetsrättsliga lagarna implementerades väl i det sätt den svenska arbetsmarknaden fungerade. Både det skydd lagarna ger och översynen av att lagen efterlevs blev en facklig fråga. De arbetsrättsliga lagar som behandlar diskriminering utifrån kön, etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning har, såsom de ser ut , utvecklats . Resurser har inte tillförts parterna för att på samma sätt som med de tidigare arbetsrättsliga lagarna införliva diskrimineringsskyddet fullt ut i arbetslivet via den modell som finns för aktivt arbete på arbetsplatserna. Vi är övertygade om att det enda sättet att få ett starkt skydd mot diskriminering är att de fackliga organisationerna driver dessa frågor lokalt. Vi vet också att utbildning är ett effektivt verktyg för att se till att lagarna implementeras lokalt. vill därför att det anslås statliga medel för en folkbildningskampanj mot diskriminering i arbetslivet, som ägs och drivs av parterna, avseende information och utbildning om diskrimineringslagarna. 4.1.3 Anti-diskrimineringsklausuler i offentlig upphandling För att komma åt problemen med den etniska diskrimineringen i arbetslivet krävs mer än nya lagar och information. Vi vill använda den offentliga upphandlingen som ett aktivt verktyg för att motverka diskriminering. Den offentliga upphandlingen omfattar ca . Genom att införa anti-diskrimineringsklausuler i den offentliga upphandlingen förbehåller sig kommuner, landsting och staten rätten att häva avtal med företag som diskriminerar anställda på grund av etnicitet eller kön. Detta skapar helt nya incitament för företag att förebygga olika typer av diskriminering. Anti-diskrimineringsklausuler kan tillämpas inom ramen för gällande EG-rätt. Användningen av anti-diskrimineringsklausuler vid all offentlig upphandling bör införas . 4.1.4 Ratificera nr 94 anser att offentlig upphandling kan och bör användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Den möjligheten används i alltför liten utsträckning. Om offentlig upphandling av en tjänst leder till utslagning, stress och otrygghet, sämre kvalitet på tjänsterna eller varaktig arbetslöshet orsakas samhället stora kostnader och de enskilda onödigt lidande. Det ligger i samhällets intresse att se till att offentliga medel inte används i verksamhet som är förknippad med ekonomisk brottslighet, såsom svartjobb och annat skatte- och avgiftsfusk. har sju av EU:s nuvarande medlemsstater ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Av domar framgår att EG-regler inte hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. anser att omgående bör ratificera konvention nr 94 så att denna tillämpas vid statlig, landstingskommunal och upphandling. 4.2 Socialt ansvar för storföretagen entreprenadavdrag I kedjor med många underentreprenörer tycks det inom vissa branscher finnas en stor illegal verksamhet. De anställda får svarta löner, ibland väldigt låga, och framför allt saknar de det skydd som ett kollektivavtal ger och de hamnar också utanför en del av samhällets skyddssystem. Staten förlorar skatteintäkter och de seriösa företagen som vill göra rätt för sig slås ut och har ingen möjlighet ett konkurrera med dem som fuskar med underbudskonkurrens. Vi är därför beredda att diskutera ett obligatoriskt system för entreprenadavdrag eller ett annat system där ansvaret för betalning av skatter och sociala avgifter läggs på huvudentreprenören. I ett sådant arbete bör särskilt småföretagens villkor beaktas, liksom eventuella likviditetsproblem. Tanken med entreprenadavdrag är att minska möjligheten till fusk hos underleverantörerna och att säkra betalningen för skatter och avgifter. Att lägga ansvaret hos huvudentreprenörerna ligger i linje med annan arbetsrättslig lagstiftning. I t.ex. arbetsmiljölagen är den som utför byggnads- eller anläggningsarbete ansvarig för samordning av åtgärder till skydd mot ohälsa och olycksfall på gemensamt arbetsställe för verksamheten. Vi föreslår att en entreprenör som ingår i det obligatoriska entreprenadavdragssystemet är skyldig att som utbetalning görs till en underentreprenör göra ett entreprenadavdrag. Lagstiftningen när det gäller bemanningsföretag skiljer sig åt mellan olika länder. är ett av de länder som har den minst omfattande lagstiftningen när det gäller bemanningsföretag. I ett flertal länder begränsas personaluthyrningen till ett visst antal branscher. I t.ex. är det förbjudet med personaluthyrning inom byggbranschen. Riskerna för instabila etableringar är större i uthyrningsbranscher än i många andra branscher eftersom det inte krävs särskilt stora resurser i form av lokaler och utrustning för att starta ett mindre uthyrningsföretag. Vi kan också i ett antal branscher, som bygg- och transportbranschen, se hur bemanningsföretag används på ett oseriöst sätt. Det leder till fler utsatta arbetstagare. Vi vill att bemanningsföretag ska registreras. Formerna för registrering bör utformas så att det på en gång bidrar till att undanhålla oseriösa företag och upprätthålla god arbetsmarknadsetik. Alla uthyrningsföretag med anställda bör omfattas av registrering och detsamma gäller personalkooperativa uthyrningsföretag. En nämnd bör bildas som har till uppgift att utöva tillsyn för de företag som registreras. Frågorna om arbetsmarkandsetik och affärsetik ska utvecklas av nämnden enligt praxis. Om företaget inte uppfyller kraven för registrering kan registreringen återkallas. 4.4 Skärpt kontroll av F-skattsedel Gränsen mellan arbetstagare och företagare är inte helt tydlig. Detta utnyttjas av oseriösa företag, konsulter och förmedlare genom att F-skattsedel används på ett felaktigt sätt. Är man arbetstagare ska man omfattas av de arbetsrättsliga lagarna och det skydd som de erbjuder. Vi anser att det ska vara lätt att få F-skattsedel och driva företag. Våra förslag handlar om att skärpa efterkontrollen av dem som beviljats F-skattsedel, inte att sätta upp olika kvalificeringsgrunder för att få F-skattsedel. Vi har sex förslag som bör vidtas vad gäller F-skattsedel: Vi vill få till stånd en mer seriös hantering, men inom ramen för nu gällande regler för F-skattsedlar. När en F-skattsedel beviljas ska anvisningarna när det gäller näringsverksamhet efterlevas och följas upp mycket hårdare. Ett antal frågor bör gås igenom och besvaras innan F-skatt beviljas. F-skattsedel kan nekas om innehavaren brister i redovisning eller betalning av skatt eller annan ekonomisk brottslighet förekommit. Här måste det införas en ordning som också gör en sådan kontroll möjlig när den som söker F-skatt inte är bosatt i . Genom kontakt med hemlandsmyndigheter ska man inom ta reda på om skatt betalas för verksamheten i . måste bli effektivare och bygga upp större kapacitet för internationell ärendehantering. Vid anmälan, från privatperson eller facket, ska , om skälig misstanke om brott föreligger, göra en uppföljning av om villkoren för att få F-skattsedel fortfarande gäller. Gäller ej de förhållanden som innehavaren av F-skattsedel intygat om ska F-skattsedeln dras in. bör bygga upp en särskild granskningsenhet som tar emot anmälningar. Det ska vara möjligt för att göra oanmäld revision hos den som innehar F-skattsedel. För att detta ska bli möjligt behövs en lagändring. Det ska införas högre straffavgifter för de företag som använder svart arbetskraft. Sanktionen bör vara omedelbar. Fler faktorer måste beaktas vid ansökan om F-skatt, t.ex. grova oegentligheter i samband med deklaration och vissa typer av ekonomisk brottslighet såsom bokföringsbrott. Tydliga regler behövs så att de som gjort sig skyldiga till mindre brott och efterföljande samhällssanktion inte hindras att få F-skattsedel. Vid upprepade brott bör den personkrets som kan granskas vid prövning av F-skatt utökas till att omfatta även andra personer i företaget än företagsledaren. Detta för att undvika så kallade målvakter. anser att bör anslås till för att göra fördjupade kontroller av dem som beviljas F-skattsedel. 4.5 Rätt till information för att övervaka att arbetsgivaren följer träffade kollektivavtal Arbetsgivaren ska fortlöpande hålla arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal underrättad om hur hans verksamhet utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken. Så inleds 19 § i medbestämmandelagen (MBL). För att en facklig organisation ska kunna tillvarata sina medlemmars intressen mot arbetsgivaren förutsätter det möjlighet för organisationen att ta del av arbetsgivarens information. Ett förslag som lagts fram är att 19 § MBL ska förstärkas så att arbetsgivaren blir skyldig att lämna uppgifter som innebär att den fackliga organisationen kan bevaka att arbetsgivaren följer och tillämpar träffade kollektivavtal även på företag där man inte har medlemmar. Detta är viktigt för att också ska kunna leva upp till EU:s utstationeringsdirektiv. Vi välkomnar en utredning för att pröva en ändring av MBL i denna riktning. 4.5.1 Tystnadsplikt om enskild arbetstagares lön Den utökade informationsskyldighet enligt 19 § MBL som föreslås har enbart till syfte att göra det praktiskt möjligt att kontrollera att arbetsgivare följer det kollektivavtal företaget är bundet av gentemot den fackliga organisationen. För att kontrollen ska bli meningsfull måste den fackliga organisationen ha rätt att kontrollera att enskilda arbetstagare får ut lön enligt kollektivavtalet, oavsett om dessa är medlemmar i organisationen eller inte. Man måste också ha möjlighet att följa upp denna granskning genom att ställa frågor till enskilda arbetstagare i avsikt att följa upp att handlingar inte upprättats för skens skull och dylikt. Det måste vara möjligt att härleda uppgiften till viss person för att vid behov kunna kontrollera att uppgiften är korrekt. Syftet med förändringen är alltså endast att möjliggöra en effektiv avtalskontroll. De föreslagna ändringarna i 19 § MBL har inte till syfte att sprida uppgifter om enskilda personers löner i största allmänhet. Det är därför rimligt att dessa uppgifter på begäran av arbetsgivaren inte får spridas utanför den mindre krets av personer som är direkt inblandade i avtalskontrollen. Regler om tystnadsplikt finns i 21 § MBL. Den paragrafen skulle kunna tillföras ett nytt fjärde stycke enligt följande: Arbetsgivare kan begära att uppgift om lön för enskild arbetstagare som inte är medlem i arbetstagarorganisationen ska omfattas av tystnadsplikt. I 22 § MBL sägs: Den som med tystnadsplikt har mottagit information för lokal eller central arbetstagarorganisations räkning får utan hinder av tystnadsplikten föra informationen vidare till ledamot i styrelsen för organisationen. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för styrelseledamoten. Det innebär att uppgiften om lön endast får spridas bland dem som är direkt inblandade i avtalskontrollen och att dessa då också blir belagda med tystnadsplikt, d.v.s. exakt samma regler som gäller enligt MBL i övrigt. Men med detta förslag gäller tystnadsplikten i denna fråga så snart arbetsgivaren begär det, vilket är en förmånligare regel för arbetsgivaren än vad som gäller enligt MBL i övrigt. I just denna fråga blir det med andra ord tystnadsplikt om arbetsgivaren begär det, och denna begäran kan inte överprövas. Att tystnadsplikten enligt förslaget bara omfattar icke-medlemmar beror på att staten inte bör lägga sig i föreningars inre angelägenheter. Hur uppgifter om medlemmarnas lön ska behandlas är en fråga för fackföreningens medlemmar att själva besluta om. 5 Initiativ för fri rörlighet inom EU Den fria rörligheten för arbetstagare inom EU är bra sett både ur den enskildes synpunkt och ur ett ekonomiskt perspektiv. Det är en olycklig utveckling att medborgarna i de gamla EU-länderna reser hinder mot arbetstagarna i de nya EU-länderna. Det skapar en negativ spiral som minskar den mänskliga friheten att arbeta och bosätta sig var man vill inom EU-området. Det är inte uteslutet att fler av de nya medlemsländerna följer exempel och inför övergångsregler gentemot de gamla EU-medborgarna. En sådan situation skulle naturligtvis också inskränka svenskars möjligheter att arbeta i de nya EU-länderna. De domar som ligger till grund för tolkningen av vad avser hur den fria rörligheten inom EU ska gälla är problematiska. De innebär bland annat att en arbetstagare som arbetar i ett annat medlemsland är arbetstagare och därmed har rätt till landets sociala förmåner på samma sätt som andra medborgare. anser att regeringen ska ta initiativ för att nå en överenskommelse med övriga EU-länder om att skapa fungerande regler för fri rörlighet inom EU som innebär att arbetstagaren ska ha en lön för att klara den egna försörjningen i det EU-land han eller hon väljer att bosätta sig i. Parallellt med ett sådant arbete bör regeringen inom EU ta initiativ till en nedmontering av begränsningarna i den fria rörligheten som införs gentemot de nya EU-medlemmarna. 6 Sammanfattning ett öppet EU välkomnar och de möjligheter som den fria rörligheten innebär för arbetstagare i de nya EU-länderna. Genom våra förslag för en bättre fungerande svensk arbetsmarknad kan vi se till att utvidgningen blir något mycket positivt för arbetstagare i , för dem som väljer att komma hit för att arbeta samt för dem som är utestängda från den svenska arbetsmarknaden på grund av diskriminering. behöver en dynamisk arbetsmarknad. Vi behöver göra det attraktivt för människor att vilja komma till vårt land för att arbeta. En friare rörlighet av arbetskraft och att företag kan rekrytera över gränserna är även viktigt för vår ekonomiska utveckling och möjligheterna att klara välfärden .