ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub328 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samlevnads- och sexualundervisning i förskolan. Sexuella övergrepp och sexistiskt våld ökar i dagens samhälle. Bland ungdomar är könsord numera mer vanliga som skällsord än svordomar. Könssjukdomarna är ett ökande problem. förekommer ett allt större utbud av videofilmer och parabol-TV-kanaler. Pornografiska inslag går lätt att hitta på datorskärmen. Det innebär att det finns ett otal sätt att kunna se filmer och bilder där förnedning av kvinnor förekommer, ofta med starka våldsinslag. Detta utbud är förbjudet för vissa åldersgrupper men är ändå tillgängligt för att vi vuxna har tappat kontrollen över våra barns liv. Givetvis formas våra ungas synsätt till vuxenlivet genom detta utbud. Att många unga män får en sned syn på kvinnor är lätt att förstå. Samlevnads- och sexualundervisning måste komma in redan i förskoleåldern om våra barn ska få en insikt om och förståelse för hur man lever tillsammans i ett förhållande. I skolan bör det ingå i undervisningen redan på lågstadiet för att sedan förändras under grund- och gymnasieskolan i takt med att eleverna blir äldre.
mot · GS02Ub334 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av systemet med s.k. prislappar vid fördelning av grundutbildningsanslaget till universitet och högskolor. Grundutbildningen vid universitet och högskolor finansieras med statsbidrag. Anslaget betalas ut per helårsstudent, dvs. student/er registrerad/e för helårsstudier i två terminer (40 poäng), och per helårsprestation, dvs. 40 tenterade poäng, enligt en särskild taxa som fastställs av regeringen. I samband med regeringens beslut om anslag beslutar om det "takbelopp" som anger hur mycket maximalt kan betalas ut till ett lärosäte. Taxan per student respektive helårsprestation varierar kraftigt mellan olika utbildningar. (2004) varierar ersättningen från (humaniora, teologi, samhällsvetenskap) till (medier) och ersättning per helårsprestation från (HJS) till (medier). redovisar i sin årsrapport hur ersättningen per utbildningsplats inte riktigt hänger med kostnadsökningen och att resursinsatserna per student i realiteten minskar. /95 har de reala resurserna för grundutbildningen minskat med . som gått /95 har många nya utbildningar kommit till, andra har ändrats både till form och innehåll. Utbildningarna vid våra universitet och högskolor anpassar sig både till samhällets behov och utveckling, utifrån studenternas efterfrågan och givetvis utifrån vad ekonomin tillåter. Vidare bör noteras att systemet med prislappar är inte bara ett sätt för staten att fördela medel mellan universitet och högskolor utan det har också utvecklats till ett riktmärke för hur mycket olika utbildningar får kosta. erfarenhet av detta system för fördelning av statliga medel till grundutbildningar vid universitet och högskolor är det för en översyn. En sådan översyn bör ge svar på frågor som: Vad grundar sig skillnaderna mellan olika utbildningar på? Grundar de sig på aktuella antaganden om utbildningarnas uppläggning eller har utbildningarna ändrats i så hög utsträckning att fördelningen bör se annorlunda ut? Vilka krav har en student rätt att ställa på utbildningen vare sig den är teknisk, humanistisk eller inom medier eller det konstnärliga området? Kan frågor om rättvisa och jämställdhet utifrån kön, etnicitet, klass, geografiskt läge etc. tillföra något i detta sammanhang? En översyn ur många perspektiv bör genomföras i syfte att ge en uppdaterad grund för den s.k. prislappen för utbildning vid universitet och högskolor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub342 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett stadgande om avgiftsfrihet i den högre utbildningen skall införas i högskolelagen. Den högre utbildningen i är avgiftsfri. Detta har varit en av grundprinciperna för utbildningspolitiken. Rätten till utbildning ska inte styras av den egna plånbokens tjocklek. Socialdemokraterna har , med utbildningsminister i spetsen, visat sig beredda att börja luckra upp denna princip, detta genom att öppna för att ta ut avgifter för studenter som kommer från länder utanför EU/EES-området. En sådan förändring vore mycket olycklig. Den mest omedelbara effekten blir att rekryteringen av ickeeuropeiska studenter minskar, något som går stick i stäv med regeringens ambitioner om en internationaliserad högskola. finns också en uppenbar risk att avgifter kommer att införas även för svenska studenter. Erfarenheter från andra länder visar att avgifter för utländska studenter kan vara ett första steg på vägen mot avgifter även för studenter från det egna landet. Detta av flera skäl. Det blir svårt att ta ut avgifter av vissa studentgrupper men inte av andra. får staten, genom de utländska studenternas avgifter, upp ögonen för studenterna som potentiell intäktskälla. I tider av ekonomisk åtstramning finns en uppenbar risk att även de inhemska studenterna tvingas betala avgifter för att fylla igen hål i statsbudgeten. Detta är en utveckling som måste motarbetas. Därför bör besluta att i högskolelagen slå fast att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Genom att flytta bestämmelsen från högskoleförordningen till högskolelagen ges bestämmelsen en avsevärt starkare ställning. Undantag från denna regel ska inte göras för utländska studenter. Alla ska kunna studera på lika villkor i den svenska högskolan.
mot · GS02Ub344 · 2004-10-03 00:00:00 — Forskningsanslaget till det humanistisk-samhällsvetenskapliga området vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning och tillskott av obundna forskningsresurser. har etablerat sig som ett av landets ledande universitet. har ett gott rykte hos de arbetsgivare som anställt utexaminerade elever från och det bedrivs en framgångsrik, på många områden världsledande forskning. har framgångsrikt arbetat med gränsöverskridande över disciplingränserna, vilket också lett fram till ny kunskap och nya produkter. har ett lågt forskningsanslag i förhållande till grundutbildningen. Särskilt den humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningen har låga anslag i förhållande till andra universitet. 1997 omvandlades den dåvarande tekniska högskolan till universitet. Innan ombildandet fanns vid sidan av den tekniska fakulteten en omfattande utbildningsverksamhet inom ekonomi, samhällsvetenskap och pedagogutbildningar, med en begränsad, i huvudsak, externfinansierad forskning. Denna del av verksamhet hade väsentligen samma karaktär som de mindre och medelstora högskolorna. 1997 tillkom den filosofiska fakulteten med ett litet fakultetsanslag. uppgick anslaget till 11,6 milj. kr. Det skall jämföras med högskolorna i , och samt som fick forskningsanslag om 60 milj. kr. Anslagen har inte höjts upp till motsvarande nivå som för andra lärosäten. Antal helårsstudenter inom området Grundutbildningen har vuxit snabbare än forskning och forskarutbildning. Skall det vara möjligt att uppnå målet om nära samverkan mellan forskning och grundutbildning krävs ytterligare fakultetsanslag. Ett gränsöverskridande arbete kräver även det resurser. Det låga fakultetsanslaget leder till försämrade möjligheter till nysatsning och omprioriteringar inom forskningen. Allvarligt är att fakultetsanslaget inte ligger i nivå med regeringens krav på antalet forskarexamina. Kraven på extern finansiering ligger därför mycket högt. kommer efterfrågan på disputerade att öka p.g.a. av kommande pensionsavgångar. För att täcka upp dessa avgångar är tvingat att till stor del själv lösa kommande personalbehov med egen forskarutbildning och om fortsatt meritering av disputerade skall ha förutsättningar att lyckas så krävs högre fakultetsanslag. bör tillförsäkras ett tillskott av obundna forskningsresurser som motsvarar lärosätets storlek, vilket skulle innebära en höjning av anslagen till vetenskapsområdena.
mot · GS02Ub346 · 2004-10-03 00:00:00 — Gemensamma skolor för poliser, tullare och räddningstjänstsarbetare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i dagens utbildningar för poliser, tulltjänstemän samt vissa räddningsarbetare. går många samordningsvinster förlorade då man har olika skolor och olika utbildningsplaner beroende på om man vill utbilda sig till polis, tulltjänsteman, militärpolis eller räddningsarbetare. bör liknande studieplaner kunna användas och utbildningen förläggas vid samma skolor så att studenterna senare kan välja specialistutbildning inom respektive område. Polisutbildningen och utbildningen till tullare bör i fortsättningen leda till att tullare blir gränspoliser med speciell kunskap vid undersökande spaning.
mot · GS02Ub347 · 2004-10-01 00:00:00 — Förändring av den kommunala tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta organisationen () utreda musikens betydelse och särskilt då den kommunala musik- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skriva in rätten till studier i kommunala musik- och i läroplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunala musikskolors avgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan försvarsmusiken och de kommunala musik- och kulturskolorna. Organisationen och kulturskolor bör ges fortlöpande utredningsuppdrag angående musikens betydelse kulturellt och studiemässigt för den enskilde eleven, samt den kulturella betydelsen i orter där den kommunala musik- och verkar. Det senare ska ses även ur föreningslivets perspektiv, t.ex. vad gäller företagsetableringar, och påverkan på den lokala arbetsmarknaden. Även musikens sociala betydelse för ungdomars fritid, som en alternativ verksamhet till alla kommersiella utbud, är stor. Den frivilliga kommunala musik- och bör skrivas in i läroplan LPO 94 som en viktig tillgång och ges en lagfäst rätt för att kunna undervisa - under läroplanstid. Kommunala musik- och kulturskolor bör ges stöd i statens skolbudget genom att det öronmärks pengar för att motverka höga avgifter som utesluter många elever från de kommunala musikskolorna p.g.a. den höga kostnaden. Samverkan bör inledas mellan de kommunala musik- och kulturskolorna samt försvarets musikverksamhet i syfte att för båda parter förbättra informationen om möjligheter att få arbeta med musik både civilt och inom försvarsmusiken. Även fortbildning borde vara ett intressant område för samverkan mellan försvarsmusiken och de kommunala musikskolorna.
mot · GS02Ub348 · 2004-10-03 00:00:00 — beslutar om att anvisa ett särskilt forskningsanslag till med i enlighet med vad i motionen anförs. () har haft en kraftig utveckling. Genom satsningen på de småoch medelstorahögskolorna, både vad gäller antalet platser och forskningsresurser, har dessa kunnat erbjuda utbildning åt ett växande antal studenter främst från den omgivande regionen. Detta har alldeles särskilt stor betydelse i områden med tidigare låg utbildningsnivå, vilket är fallet i . Därutöver bör påpekas att på det textila området och på området biblioteks- och informationsvetenskap utgör HB landets främsta resurs och är riksrekryterande. Högskola i har en vision att bli universitet, . Efter satsningarna på ett tredje universitet i /och ett tredje universitet i //, är tiden nu mogen för ett andra lärosäte på universitetsnivå i . De numera utmärkta kommunikationerna mellan och med buss, tåg och bil har gjort till en lätt tillgänglig del av . kännetecknas av att den utmärker sig påett antal punkter. Bland dessa kan nämnas: merparten av HB:s utbildningar leder till professioner och yrken, ochstudenter som examineras av HB är mycket framgångsrika vad gäller att efter examen erhålla arbete. HB har klarat att attrahera nya grupper av studenter, inte minst studenter från hem i vilka ingen av föräldrarna har traditionell akademisk bakgrund. Detta har bidragit till att HB som ett av de mycket få lärosätena i landet, lyckats uppfylla de i regleringsbrev framställda utbildningsmålen. Detta visar att är väl förberedd för en utveckling mot universitetsstatus och är kapabel att hantera ökade resurser på ett mycket bra sätt. har i sitt budgetförslag under utgiftsområde 16 en ny anslagspost där finns anvisade. Från detta anslag bör anvisas till .
mot · GS02Ub349 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökat stöd till genusforskning. Hur länge ska vi vänta på att bli jämställda? Hur ska fler kunna se de osynliga ryggsäckarna som vi alla bär på, fyllda med historiskt arvegods. Även om inte kvinnan längre ska tiga i församlingen hos oss, även om vi nu kan se tillbaka på kvinnlig rösträtt och vi är numerärt jämställda i - såär rotsystemen djupa och icke-territoriella. Med ökad kunskap växer insikt och makt att förändra. Det är inte förrän som en tydlig satsning på kunskapsuppbyggnad i genusfrågor genomförts mer tydligt. Genom särskilda satsningar som finansiellt stöd till forskning, sex genusprofessurer samt forskarutbildningar vid Tema i och Genusforskarskolan i har genusforskningen kunnat utvecklas. med de särskilda satsningarna har det pågått ett arbete med att integrera genusperspektiv i undervisning och forskning vid universitet, högskolor och forskningsråd. Det är angeläget att se att det krävs båda perspektiven för att fortsatt utveckla genusforskningen. Det vore förödande för den fortsatta utvecklingen om enbart integering blev inriktningen för framtiden. För att driva, förnya och inspirera nya forskare är det viktigt att ge utrymme för unika forskarmiljöer som byggs upp institutionellt och inte enbart riktat till enstaka personer. Detta ger också en god bas för samverkan över vetenskapsgränser och för integration i andra vetenskaper. Det bäddar också för att stärka forskningen inom fält där den är svagt utvecklad - som teknik, naturvetenskap och medicin. Det är med viss yrvaknad som medicinen för att ta ett exempel nu plötsligt upptäckt att kvinnor inte reagerar på samma sätt som män vid medicinering. Om något så visar detta på behovet att knacka hål på den bubbla av manlig norm som ligger över oss alla. Det krävs en insikt om att var och en är unik, men att vi har gemensamma drag som ser olika ut beroende på bl. a. kön. För att kunna se detta och frigöra både män och kvinnor måste vi synliggöra dagens strukturer, baserade på vår gemensamma historia av manlig normalitet. Rergeringen har aviserat en proposition om den framtida forskningspolitiken. I det sammanhanget är det nödvändigt att tydligt fortsätta och utveckla genusforskningen i syfte att skapa stabila förutsättningar för att bedriva undervisning och forskning med genusperspektiv. Målsättningen måste vara att från de brohuvuden som uppnåtts nåöver hela fältet.
mot · GS02Ub351 · 2004-10-02 00:00:00 — Rätt till arbetsplatsförlagd utbildning och praktik begär att regeringen återkommer med förslag pååtgärder i syfte att ge studerande rätt till arbetsplatsförlagd utbildning och praktik. Det finns på många av gymnasieskolans yrkesprogram föreskrifter om att eleverna skall erbjudas 15 veckors arbetsplatsförlagd utbildning. Detta visar sig på många gymnasieorter vara mycket svårt att leva upp till. Det beror inte sällan på olika arbetsgivares ovilja eller oförmåga att ta emot elever på arbetsplatsen, få fram lämpliga handledare osv. Detta leder olika försök med att på skolan försöka utföra arbeten som liknar vad som sker på den ordinarie arbetsmarknaden. Detta är förstås mycket svårt att leva upp till, och frånvaron av eller den kraftiga neddragningen av den arbetsplatsförlagda utbildningen riskerar att göra många elever på gymnasieskolornas yrkesprogram betydligt sämre rustade att kunna leva upp till de krav som ställs när de skall söka arbete efter avslutad utbildning. Arbetsgivarna kan då hävda att gymnasieutbildningen är bristfällig och att de arbetssökande som avslutat sådan utbildning inte håller måttet utan måste få mer utbildning. Detta leder till att mångas introduktion på den ordinarie arbetsmarknaden förskjuts framåt, vilket är både onödigt och kostsamt. Likartade problem kan förekomma vad gäller möjligheten att erhålla praktik på vissa högskole- och universitetsprogram. I båda fallen är en dialog med aktuella arbetsgivare mycket viktig, inte minst när det gäller att få dessa att inse att det även ligger i deras långsiktiga intresse att bidra till att kvalificerade studier kan upprätthållas. Här måste åtgärder vidtas för att ge studerande rätt till arbetsplatsförlagd utbildning och praktik. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till åtgärder i syfte att ge studerande rätt till arbetsplatsförlagd utbildning och praktik.
mot · GS02Ub352 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att försäkringsmedicin ingår i läkarutbildningen. Universiteten och högskolorna har stor frihet att inom de ramar och regler som sätts av riksdag och regering själv bestämma över intern resursfördelning, organisation och upplägg av utbildningsprogram liksom innehåll i kurser. De allmänna målen för all grundläggande högskoleutbildning är angivna i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 9 §. Där framgår att utbildningen skall ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Inom det område som utbildningen avser ska studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. Det är regeringen som föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas och det är som beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Ett tillstånd att utfärda examina får bara lämnas om utbildningen uppfyller högskolelagens krav och regeringens särskilda krav (högskolelagen 1 kap. 11 §). Läkarexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om sammanlagt 220 poäng. Utöver ovan angivna mål gäller följande specifika mål för att erhålla läkarexamen. förvärvat kunskaper och färdigheter som utgör grund för läkaryrket och för att fullgöra den allmäntjänstgöring (AT) som krävs för att få obegränsad behörighet som läkare, förvärvat kännedom om förhållanden i samhället som påverkar kvinnors och mäns hälsa för att som läkare kunna arbeta förebyggande, utvecklat sin självkännedom och förmåga till inlevelse och därigenom, med beaktande av ett etiskt förhållningssätt och en helhetsbild av människan, utvecklat sin förmåga till goda relationer med patienter och deras närstående, förvärvat sådana kunskaper om sjukvårdens ekonomi och organisation som är av betydelse för alla läkare samt utvecklat en yrkesfunktion som förbereder för lagarbete och samverkan med samtliga personalgrupper. Härutöver gäller de mål respektive högskola bestämmer. Efter grundutbildningen till läkare följer vidareutbildning i form av allmäntjänstgöring (AT). Efter denna är det möjligt att få legitimation som läkare. Det är som utfärdar mål för allmäntjänstgöringen, är tillsynsmyndighet för läkare i allmäntjänstgöring samt utfärdar legitimation. För försäkringsläkare som tjänstgör på är det JO som utövar tillsynen. Det har satsats resurser på att utbilda redan utbildade läkare i försäkringsmedicin. Detta är nödvändigt och bra. Men jag anser att detta inte räcker. Det måste ingå moment av försäkringsmedicinsk utbildning i alla läkares grundutbildning. Alla läkare ställs förr eller senare inför en situation när det behövs en bedömning om en patient skall få ett läkarintyg för prövning om rätt till ersättning på grund av sjukdom föreligger. Jag anser att studenter för att erhålla läkarexamen skall ha förvärvat kunskaper i försäkringsmedicin, och därför skall detta ingå som ett specifikt mål.
mot · GS02Ub353 · 2004-10-04 00:00:00 — Högre studier på minoritetsspråk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till gymnasial och högre utbildning på minoritetsspråk. Utan sina nationella minoriteter och minoritetsspråk skulle vara ett fattigare land. De språk som erkänns som minoritetsspråk i är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. Det är viktigt att dessa språk får stöd från samhället för att hållas levande. Små språk är ständigt hotade. Historiskt sett är det många språk som har försvunnit. Som exempel brukar nämnas etruskiska, gotiska och latin. När ett språk försvinner sker det som regel genom att minoriteten övergår till majoritetens språk. Detta är också något som sker med allt större hastighet. Språkforskarna anser att ett stort antal av världens omkring 6 000 språk är hotade. Risken är att bara de språk med någon form av officiell maktstatus eller språk som talas av minst hundratusen individer har en möjlighet att överleva. Om detta skulle visa sig vara sant skulle det innebära att enbart sverigefinskan skulle kunna överleva av egen kraft och med hjälp av de åtgärder som vidtagits för minoritetsspråken i . Detta är givetvis inte tillfredsställande. De nationella minoritetsspråken i talas, med undantag för sverigefinska, av grupper på långt under 100 000 individer. För att hålla de små språken, och den kultur som är kopplad till respektive språk, vid liv krävs det särskilda insatser inom många områden som litteratur, teater, musik, radio, TV, film, undervisning, forskning och språkutveckling. Detta är också exempel på områden där minoritetsspråken får olika former av stöd i . Undervisningssystemet är emellertid ryggraden i varje språklig minoritetsgrupps överlevnad. Grundläggande är naturligtvis att undervisning kan ges på minoritetsspråket i alla stadier av det obligatoriska utbildningssystemet samt att det finns tillgång till lärare och moderna läromedel och lexikon på minoritetsspråket. Att kunna ge utbildning på gymnasie- och högskolenivå på minoritetsspråken är emellertid i många fall ogörligt ens på nationell nivå. Litet elevunderlag samt brist på lärare och läromedel är bara några hinder för detta. Att kunna få ovannämnda utbildning på minoritetsspråket är trots detta viktigt för individens identitet, utveckling av minoritetsspråken samt för ett större erkännande och status för språket i det omgivande samhället. Om inte utbildning på minoritetsspråket kan ges i bör därför ett särskilt stöd ges till dem som vill söka denna utbildning i andra länder. Flera av minoritetsspråk har en betydligt starkare ställning i många andra länder med tillgång till högre utbildning på språket än vad som är möjligt att skapa i . Stödet bör utformas som ett utökat studiebidrag som skall kunna sökas hos CSN. Bidragets storlek skall kunna anpassas till att täcka de särskilda merkostnader som uppstår i samband med studierna i annat land.