mot · GS02Kr281 · 2004-10-01 00:00:00 — begär att regeringen utreder om hur haislaindianernas totempåle skall kunna återlämnas . Haislaindianernas totempåle finns fortfarande kvar på , trots ett regeringslöfte att den ska återlämnas. har haislaindianernas totempåle funnits i på . Hur den tagits från sin ursprungliga ägare och hamnat i är en lång och delvis omtvistad historia. 1991 hade haislaindianerna lyckats spåra sin totempåle till , och när deras representanter besökte museet samma höst begärde dessa att totempålen skulle återlämnas till de ursprungliga ägarna. Återförandet av totempålen är en mycket viktig länk i kedjan av en lång och hård kamp som haislaindianerna (liksom många andra ursprungsfolk) bedriver för att återfå sina rättigheter: territoriella, kulturella, materiella, religiösa och t.o.m. mänskliga kvarlevor. utnämndes av FN till ursprungsfolkens år. Resultatet blev magert, och därför bestämdes det att FN skulle ägna ett helt årtionde (1995-2004) till att förbättra ursprungsfolkens situation i världen. Efter haislaindianernas första besök begärde att fååterlämna totempålen. (1994) kom regeringsbeslutet, vilket var undertecknat av dåvarande kulturminister : "Regeringen medger med anledning av det av proklamerade och avslutade urbefolkningsåret att totempålen som gåva får överlämnas till Council. (Haislaindianernas byråd) Innan totempålen överlämnas skall förvissa sig om att den får en lämplig placering och att det sörjs för dess bevarande." Regeringens formulering att museet måste sörja för totempålens bevarande har inneburit att haislaindianerna måste bygga ett hus där totempålen kan bevaras på ett musealt sätt. Trots försök med lokala insamlingar både i och finns inte tillräckligt med pengar att bygga det kulturhus som haislaindianerna på grund av ovan givna skäl planerat. Inte vare sig från svensk eller kanadensisk sida har det anslagits några offentliga medel. Totempålehuggaren, carver - Ten Ravens - och hans tre släktingar högg två repliker av totempålen. En replik ställdes upp på den ursprungliga platsen i Kitlopedalen, . Den andra höggs och placerades invid den gamla totempålen i utställningen om indianer på i . Indianerna fullföljde därmed sin generösa utfästelse att skänka en ny totempåle till museet och svenska folket i utbyte mot att den gamla skickades tillbaka. Men den gamla står ännu kvar i utställningen på museet, där den ånyo kunde beskådas av haislaindianernas representanter vid deras senaste besök . är det regeringen fattade beslutet () att haislaindianerna kunde få tillbaka sin totempåle. och dess nuvarande kulturminister bör ges i uppdrag att presentera ett förslag till hur återförandet skall kunna ske . Vad är det för mening med att fatta ett för ett ursprungsfolk så viktigt beslut om det i praktiken visar sig omöjligt att genomföra? Haislaindianerna har under det gångna decenniet hunnit med att ta fram ritningar till ett kulturhus där totempålen intar en central plats samt utse platsen för . Finansieringsfrågan är fortfarande olöst både vad gäller byggnaden och hemtransporten av totempålen. har både ett moraliskt och ett etiskt ansvar att medverka till återförandet. avslutas FN:s årtionde för ursprungsfolk. Låt oss få se att det finns handlingskraft och inte bara tomma ord bakom regeringens förhållningssätt till urfolksfrågor och till återförandet av haislaindianernas totempåle. FN:s årtionde för ursprungsfolk får inte gå till ända utan att denna viktiga fråga har fått sin lösning.