ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K357 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för ledamotsstödet. I lag om stöd till ledamöter och partigrupper i regleras bland annat stödet till riksdagsledamöter. Stödet inriktas på att bekosta handläggarhjälp - politiska sekreterare - åt ledamöter. Där redovisas också att arbetsuppgifterna bland annat bör omfatta kvalificerade allmänna sekreteraruppgifter, framtagande av underlag och att vara ledamoten behjälplig i olika typer av politiska initiativ. Ledamoten bör enligt lagtexten få ett stort inflytande i personfrågor och i fråga om stödets utformning. Målet sägs vara att varje ledamot skall kunna påräkna en politisk sekreterarresurs. Medlen betalas ut till respektive partis riksdagsorganisation och administreras via partikanslierna. Hur respektive partigrupp utformar sin organisation har naturligtvis stor betydelse för vilka möjligheter som den enskilde ledamoten har att påverka stödets utformning. En avgörande betydelse har det ändå att medlen inte särskilt reserverats för ledamöterna utan i stället ställs till partigruppernas förfogande. Denna lösning framstår som märklig och har inte som syfte att säkerställa att enskilda ledamöter kan påverka stödets utformning. Det står dessutom i strid med vad lagar och regler säger om riksdagsledamotens ställning. Stödet till ledamöter bör enligt min mening i stället utformas så att den enskilde ledamotens ställning stärks. Det kan ske genom att ledamoten till redovisar hur stödet skall vara utformat för att bäst passa honom eller henne och att kostnaderna avropas, efter tydlig och noggrann redovisning, mot ett särskilt konto som administrerar.
mot · GS02K358 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att principen för myndighetsutövning skall vara skattefinansierad. Myndighetsutövning är en åtgärd som utövas efter ett beslut av statsmakterna. Förekomsten har en stark förankring i det svenska samhället eftersom den oftast ger ökad säkerhet för medborgarna. Myndighetsutövning är starkt diversifierad och omfattar bl.a. livsmedelskontroller, socialtjänst och flygtrafik. Eftersom myndighetsutövning är statens och därigenom allmänhetens verktyg anser jag att den måste utövas med statliga eller kommunala medel när det gäller sedvanlig utövning. Myndighetsutövningen får inte vara beroende av huruvida den myndighetsutövningen riktas mot kan betala eller inte. I den mån det uppdagas behov av åtgärd, ingripande eller återbesök hos den som myndighetsutövningen riktas mot skall detta extraarbete debiteras den försumlige. Genom införande av denna princip finns det också en klar skiljelinje mellan myndighetskontrollen som bekostas av oss gemensamt och extraarbetet som bekostas av dem som orsakar det.
mot · GS02K359 · 2004-10-01 00:00:00 — beslutar att det i grundlagens 2 kap. 18 § regeringsformen intas att den som tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller annan skall ha rätt till "full" ersättning. Eftersom grundlagen utgör en grund för hur ersättningar skall betraktas vid expropriation och i övrigt när synen påäganderätten skall värderas, är det utomordentligt viktigt att denna lag förtydligas. Genom att man i grundlagen fastställer att det är full ersättning visar staten också sitt intresse för och värdet av äganderättsskyddet. Det är oomtvistat att värdet av äganderätten som grund för utveckling av landet har spelat en avgörande roll. Jämförelsen med länder där den privata äganderätten inte anammats eller tagits bort är tydlig när det gäller tillväxt och utveckling. är det enda landet i som inte i grundlagen har intagit ordet "full" ersättning. Det motiverar att vi med liknande grundtraditioner som våra grannländer också bör anamma en stärkt äganderätt i grundlagen.
mot · GS02K362 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enklare myndighetsspråk. Orden, de talade och de skrivna, är vår viktigaste källa till kommunikation. Därför är det också viktigt att bli förstådd. Det gäller i synnerhet i myndigheters kontakt med medborgarna, inte minst dem som kommer från andra länder och därför kan ha svårt att förstå det kanslispråk som är gängse. En tandläkare i tog kontakt med flera riksdagsledamöter för att berätta att maximalt 1/3 av hans patienter, svenskar såväl som nysvenskar, förstår vad som skrivs i beslutsunderlag. Han bifogade exempel på handskrivna brev från förbryllade patienter, som t ex inte förstått beslutet från "Vårdersättningsgruppen" på och trott sig ha fått avslag på sin ansökan, när fallet var det motsatta. Problemet är inte bara aktuellt för människor som kommit hit från andra länder, det gäller även infödda svenskar. Därför bör ett beslutsunderlag - i den mån det av juridiska skäl inte kan förenklas - kompletteras med ett bilagt brev som på enkel och rak svenska förklarar vad beslutet går ut på.
mot · GS02K363 · 2004-10-01 00:00:00 — Begreppet hedersmord och hedersrelaterat våld tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utmönstra uttryck såsom hedersmord och hedersrelaterat våld. Vi kan läsa om dråp och mord som betecknas som hedersrelaterat våld. Inte nog med att denna beteckning används i medier, den används också i statliga och andra offentligt utgivna skrifter. Våldsgärningar som mord och dråp får aldrig förknippas med heder. Begrepp som hedersrelaterad våld riskerar till och med att antyda acceptans och ursäktligt våld. Uttryck som hedersmord eller hedersrelaterad våld bör därför utmönstras ur vokabulären i statliga utredningar och dokument.
mot · GS02K364 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen framöver i sina budgetförslag skall lämna en samlad redovisning - en sammanhållen "forskningsbudget" - av anslagen till forskning över alla utgiftsområden i statsbudgeten. Av statsbudgetens indelning i utgiftsområden är det lätt att få intrycket att den svenska forskningspolitikens utformning behandlas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Det är emellertid en sanning med betydande modifikation. I själva verket förhåller det sig så att det finns åtskilliga anslag som avser forskning som redovisas under helt andra utgiftsområden. Expertgruppen för EU-frågor, som har tagit sig namnet Sieps, för Europapolitiska studier, erhåller resurser under utgiftsområde 1 . Energiforskning tilldelas resurser under utgiftsområde 21 Energi, och under utgiftsområde 24 Näringsliv får konkurrensforskning anslag - för att ta några exempel. Att anslagen till forskning fördelas på en rad olika utgiftsområden gör det vanskligt att få en samlad överblick av den svenska forskningspolitiken. Det blir svårt att diskutera viktiga prioriteringar och avvägningar. Hur stor del av de resurser som sammanlagt satsas på forskning behöver satsas på grundforskning respektive mer tillämpad forskning? Vilka samlade resultat når forskningspolitiken? Regeringen bör, enligt min mening, för att avhjälpa dessa brister i sina budgetförslag framöver lämna en samlad redovisning - en sammanhållen "forskningsbudget", om man så vill - till av de tilltänkta anslagen till forskning över samtliga utgiftsområden i statsbudgeten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02K367 · 2004-10-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de lokala EU-kontoren, Carrefour- respektive Info Point-kontoren, skall förstärkas och utvecklas samt att nya kontor måste öppnas så att de finns tillgängliga i hela . finns det 17 EU-informationskontor i . De heter antingen eller Info Point. Dessa finansieras med medel från kommuner, regionala myndigheter och organ samt andra intresseorganisationer. Någon regelbunden nationell finansiering förekommer inte. Det är anmärkningsvärt eftersom det är en nationell angelägenhet att våra medborgare har god tillgång till information och alla behöver och måste få mer kunskap om vårt medlemskap i unionen. EU-upplysning är värdefull, men den finns i . Den kan visserligen nås via telefon och Internet. EU-upplysningen fyller väl sin uppgift, men det går aldrig att ersätta och Info Point med den. och Info Point finns lokalt och regionalt och har en direkt förankring hos befolkningen. De samtalar med såväl unga som vuxna. De besöker skolor och arbetar med lokala nätverk, företagsorganisationer samt även med förtroendevalda och myndigheter. Det är av största vikt att våra medborgare över hela landet, i varje region har någon att direkt vända sig till när det gäller EU-frågor. Carrefour- och Info Point-kontoren fyller den uppgiften där de finns, men de saknas på många håll i landet. I valen till samt vid EMU-omröstningen var intresset för att delta i valen katastrofalt dåligt. Det fanns stora kunskapsluckor hos befolkningen. Det framfördes också som en av anledningarna till att man inte använde sig av sin demokratiska rätt att rösta i valen. Vi måste på nationell nivå arbeta med att se till så att människor har möjligheter att möta EU-frågorna, att de får den kunskap som de måste ha samt att vi får en öppnare och sakligare EU-debatt i hela samhället. Det svenska intresset har hitintills varit minst sagt svalt. är en av 25 medlemmar i unionen, och vi måste ta ansvar för vårt medlemskap. Tillgången till EU-informationskontor är en viktig insats i strävan att ge alla möjligheter till ansvarstagande och delaktighet i EU. Ansvaret måste tas på den nationella nivån så att hela får denna tillgång till information och därmed kunskap om medlemskapet i EU.
mot · GS02K368 · 2004-10-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att byta namn på östra valkrets till valkretsen . När beslutet att bilda regionen av de tre landskapen , och togs, gjordes många stora och omvälvande förändringar. En förändring som gjordes i samband med det beslutet var att byta namn på vår valkrets från till östra valkrets. Vår valkrets har samma gränser som gamla , förutom och kommuner som valde att gåöver till . är ett viktigt begrepp för oss skaraborgare. ingår i , och det skall vi fortsätta att göra. Men vi vill värna om vårt gamla namn eftersom det är så inarbetat hos oss i denna del av . Ett bra sätt att använda namnet på är att ändra namnet på vår valkrets. Därför föreslår jag att när nästa beslut tas som berör vi också har förslag till namnbyte på vår valkrets från östra valkrets till valkretsen .
mot · GS02K369 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att folkinitiativ skall behandlas med förtur i översynen av regeringsformen. har uppdragit år regeringen att återkomma med förslag till lagstiftning som ger medborgarna rätt att få till stånd en folkomröstning om av de röstberättigade såönskar. Bakom förslaget ligger de erfarenheter som vunnits under de år som lagen om kommunala folkomröstningar gällt. Möjligheten att få en fråga prövad föreligger om av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna så kräver det. Trots att dylika krav rests åtskilliga gånger har det oftast inte lett fram till en folkomröstning. Detta kan självfallet hänga samman med att frågans karaktär varit av den arten att en folkomröstning inte ansetts lämplig - men det kan också hänga samman med ovana, misstänksamhet eller ogillande rent allmänt av folkomröstningar som en del i den lokala beslutsprocessen. Ett tvingande krav på folkomröstning är självklart inte helt enkelt att införa, om det inte finns några möjligheter till avgränsningar. I syfte att erhålla ett underlag för en framåtsyftande diskussion om lokala folkomröstningar och för att sedan kunna ge väljarna ett tydligt mandat, begärde att regeringen skulle bereda och återkomma med förslag i frågan. Efter diverse turer har en departementsskrivelse tillkommit och remissbehandlats. Utifrån den skrivelsen har förutsättningar inte funnits att föra en grundlig diskussion kring en lagstiftning som säkrar medborgarnas rätt att få delta i den lokala beslutsprocessen under vissa förutsättningar. En sådan förutsättning som angivits av är att av de röstberättigade undertecknat kravet på folkomröstning. Andra frågor har inte reflekterats. Av direktiven till översynen av regeringsformen framgår att frågan om kommunala folkomröstningar ska ingå i uppdraget. Avsikten med detta kan aldrig vara att denna fråga ska behandlas som en grundlagsfråga. Snarare måste man väl se detta som en möjlig väg att ta hand om en fråga som regeringens hantering gjort omöjlig. Utifrån detta synsätt och utifrån att vid ett flertal tillfällen såväl kritiserat regeringens handläggning som uttalat förväntningar i frågan är det rimligt att denna fråga hanteras med förtur av utredningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02K373 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna om hets mot folkgrupp och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Grunden för svensk lag bör vara att skydda alla individer, efter samma förutsättningar och på lika villkor, i enlighet med principen om likabehandling. Lika lite som lagen skall exkludera vissa grupper av människor skall lagen enkom skydda vissa andra grupper av människor. Straff för brott mot en individ som inte faller in under någon särskilt skyddsvärd grupp bör inte utdömas enligt en lägre straffskala än brott mot en person som tillhör en specifik grupp som särskilt skall skyddas. Utsätts två personer för likartade grova trakasserier och lider dessa i princip samma skada bör inte staten värdera brotten mot den ene som grövre än brotten mot den andre. Alla individer borde behandlas lika enligt lag oavsett hudfärg, hårfärg, religion, sexuell läggning, kön eller andra yttre attribut individen besitter. Det är orimligt att avgöra vilken form av trakasseri som är mer förkastlig än någon annan enbart på grundval av dessa yttre attribut. Lagen bör inte specificera vilken människa som på grund av sin grupptillhörighet är mer värd att skydda än någon annan. En stat bör inte sätta upp sina spelregler efter huruvida en människa råkar tillhöra en viss grupp eller inte. Alla former av trakasserier är förkastliga. Grova trakasserier mot särskilt försvarslösa individer är precis lika förkastliga oavsett om den utsatte är , jude eller protestant - oavsett om den utsatte är vit, svart, gul eller röd - oavsett om den utsatte är homosexuell eller heterosexuell - osv. Vid hets mot folkgrupp riktas agget mot ett kollektiv, men kan förvisso skada de individer som utgör gruppen. Men faktum är att alla individer i ett kollektiv kanske inte känner sig hotade eller kränkta. Att det finns människor som godtyckligt delar in sina medmänniskor i grupper och vägrar se dem som annat än kollektiv ger inte en lagstiftare anledning att göra detsamma. Lagregler bör inte specificera en viss specifikt sammansatt grupp av vuxna människor, där den förenande faktorn är yttre attribut, som mer skyddsvärd än andra. Lagregler bör omfatta ett samhälles alla unika individer. Perspektivet måste vara att alla människor i ett samhälle skall skyddas efter samma förutsättningar och på lika villkor. Därför behövs en översyn av reglerna om hets mot folkgrupp och förbudet mot diskriminering för att individualisera nämnda lagstiftningar.
mot · GS02K377 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen lägger fram ett förslag till en reformerad motionstid i enlighet med vad som anförs i motionen. Bort med dem, som ständigt glömma, att vad stort som världen såg verkats har av späda krafter, spända av en eldig håg! Bort den blick, som, skarp för hindren, är för målets skönhet skum! Hädan, fege män och gubbar! Fjärmen er från heligt rum. ur dikten i samlingen I år . hyllar på prosa det enskilda initiativet och påminner oss om att mycket av det stora som världen skådat är åstadkommet av enskilda människor, ofta drivna av en inre övertygelse och ett bergfast engagemang för sin sak. Ledamöterna i riksdag har möjlighet att motionera om de saker som de anser vara av vikt för samhällets utveckling. kallas för allmänna motionstiden och är förlagd till tre hektiska veckor . Under denna korta tid skall en mycket omfattande budgetproposition läsas in och analyseras, fakta samlas in, motionerna skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna för diskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden. Ju tidigare ett faktaunderlag samlas in, desto mer inaktuellt blir det och kan i många fall inte användas. Detta är en fullkomligt absurd arbetsmetod och speglar en helt förlegad syn på riksdagsarbetet. Självklart vore det bättre om även , som en del andra parlament, hade ständig motionsrätt, dvs. att när omständigheterna så påkallar väcka en motion i ärendet. Vi tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta på att kunna väcka en motion. Om skall kunna hantera aktuella händelser, måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet att agera i . En starkare koppling till aktuella händelser skulle bidra till att göra arbete mer relevant i medborgarnas ögon. Det måste finnas ett sätt, annat än att vänta på regeringens initiativ, att som riksdagsledamot få pröva förnyelse och förbättringar i det löpande arbetet. Att införa en ständig motionsrätt vore ett sådant verktyg. Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde vara att lägga in i kvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag. Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på tre eller är vi övertygade om att dramatiken kring motionerandet försvinner. får en jämnare arbetsfördelning över året. tror vi att antalet motioner kommer att minska i antal samt att kvaliteten på desamma blir högre. Kvaliteten i hantering av dem skulle också bli bättre, då man skulle få mer tid för själva utskottsbehandlingen. Dessutom tror vi att mediernas möjligheter och intresse för varje motion blir större om de sprids över året.
mot · GS02K378 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra ostkaka till nationalrätt. Många länder har nationalrätter av olika slag: pasta, tapas, Sachertorte, smörrebröd. Vi kan räkna upp flera maträtter som förknippas med olika länder nära och långt borta. Men vad har ? utlystes en tävling om att komponera en svensk nationalrätt. Tävlingen genomfördes, och en rätt med svenska råvaror vann den. Tyvärr var det inte en rätt som fick genomslag på svenska matbord vare sig i hemmen eller på restauranger. En rätt som är känd i hela och som uppskattas även bland människor från andra länder är ostkaka. Den tillverkas i huvudsak av svenska råvaror, och med en god marknadsföring kan den öka exportinkomster. behöver fler varor och tjänster som ger oss en profil på exportmarknaden. Ostkaka kan vara en sådan produkt. Att göra ostkaka till nationalrätt skulle kunna ge den bättre förutsättningar på den internationella marknaden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02K379 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillräcklig tid avsätts för utbildning och vidareutbildning i bemötandefrågor för personal som möter människor i myndighetsutövning. Människor som kommer i kontakt med myndigheter och samhälleliga institutioner känner sig alltför ofta illa bemötta och blir ledsna och kränkta. Trots att det inte var avsiktligt kan personal genom ett felaktigt uppträdande såra människor och förhindra att den enskilde får rätt mottagande. De flesta människor som arbetar inom samhällsektorn tänker inte på att den som söker dem i deras tjänsteutövning känner sig i direkt underläge. Det kan gälla socialsekreterare, poliser, kronofogdar, lärare eller läkare. Listan kan göras lång. Den person som möter en klient/patient känner kanske inte alls att han eller hon har något överläge och blir irriterad över okunnighet eller tjatighet hos den som kommer med frågor. Människor upplever att personer som har att besluta om insatser för den enskilde har hela deras liv i sin hand och att personen i fråga är både kall och avståndstagande. Detta är ett problem i samhället, men det går att göra något åt det. Det gäller framför allt i utbildningen i alla yrken som kommer att ha med människor att göra. Ett sätt är att i rollspel sätta sig i klientens/den sökandes situation. Ett annat är att i diskussioner med en handledare sätta sig i den hjälpsökandes ställe. Ett professionellt förhållningssätt till dem man som myndighetsperson möter är att känna empati men att inte ta den hjälpsökandes problem på sig. Man ska få den man möter att känna sig respekterad och som en fullvärdig medborgare oavsett vem personen är och i vilket syfte han/hon sökt upp myndigheten/vårdgivaren. För att uppnå detta är det viktigt att det avsätts tid i både grundutbildning och vidareutbildning av personal som möter människor i olika funktioner så att bemötandefrågor blir tillräckligt behandlade och så att bemötandet blir ännu bättre än vad det är . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02K380 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn och medier och vikten av att arbeta med dessa frågor även på EU-nivå. i varnar för användandet av ett allt råare språk i medier som gör att barn far illa, och man uppmanar därför medierna att vara mera återhållsamma när det gäller att i detalj beskriva brott och våld i samhället. Barn kan inte hantera rubriker och säljande texter på samma sätt som vuxna. "Underhållningsvåldet" skadar barnens fantasi och gör att barnen blir rädda i sin vardag. De tror att verkligheten ser ut som texten i tidningar och nyhetsspråket på TV och i radio. Detta har också en negativ inverkan på allmänhetens språk som blir allt råare. Man tänjer på gränserna. Medieexperter är oroade över utvecklingen. Visserligen är ansvariga för medierna också ansvariga för det språk som används, men eftersom och regeringen är ytterst ansvariga för barns hälsa och välbefinnande måste detta påpekas i den lagstiftning och det regelverk som finns när det gäller medier. Även EU har regler på detta område som bör ses över.
mot · GS02K381 · 2004-10-04 00:00:00 — Könsneutrala benämningar i lagstiftning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all lagtext, där det är lämpligt, skall referera till personer och befattningar m.m. med könsneutrala benämningar. I ett flertal lagtexter refereras till personer och olika befattningsinnehavare genom att använda benämningen "han". Ett exempel på en lag där såär fallet är den nu gällande aktiebolagslagen (1975:1385). I denna lag (läs t ex i kapitel 8 Bolagets ledning) refereras bl.a. till revisorn, vd:n, styrelseledamoten och aktieägaren som "han". Det är ganska enkelt att förstå att användandet av "han" är en kvarleva från den tid då endast män fanns i tidigare nämnda positioner. är dock situationen en helt annan. Man skulle kunna hävda att det är irrelevant att endast benämningen "han" används i lagstiftningen. Alla vet ju att lagstiftningen ändå gäller även kvinnor. Av flera skäl är det dock viktigt att lagarna skrivs om till att bli könsneutrala i sina referenser till den person lagen syftar på. Ett enkelt skäl är att det känns förolämpande att bli tilltalad som om den tilltalade tillhör det andra könet. Få män vill bli refererad till som "hon" på samma sätt som få kvinnor vill bli refererade till som "han". Ett mer komplext skäl till könsneutrala benämningar återfinns inom den psykologiska vetenskapen. Genom all den information och alla de intryck vi tar emot skapar vi oss en föreställning om hur vår omvärld fungerar och om hur den borde fungera. Lagtext är en av dessa informationskällor och syftar också till att tala om för oss hur vi skall bete oss och vara. Om vi i lagen läser att en revisor, vd, styrelseledamot eller aktieägare är en "han", dvs. en man, kan detta mycket väl påverka oss. Antingen medvetet eller omedvetet kan det få oss att tro att dessa befattningar normalt sett innehas eller borde innehas av män. Detta kommer då att medföra betydande svårigheter för kvinnor som skulle kunna tänkas lämpliga för dessa befattningar.