mot · GS02Fö8 · 2004-10-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar 5EU:s gemensamma utrikes- och försvarspolitik5 6Civil och förebyggande krishantering6 8Militära resurser för snabba insatser8 15Helikopterverksamhet för den civila räddningstjänsten16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs under rubriken utrikes- och försvarspolitik, angående väpnat angrepp mot annat EU-land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall återkomma till med förslag om hur de ekonomiska villkoren för de civila internationella krisinsatserna skall förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett särskilt anslag för de civila internationella krisinsatserna, jämförbart med dem för internationella militära insatser. tillkännager för regeringen som sin mening att inga svenska militära resurser för krishantering får sättas in utan ett entydigt mandat från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att användandet av tillfälligt anställda soldater inte får innebära att färre tas ut till pliktutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att soldater inte skall hållas anställda utom den tid då styrkan upprätthåller beredskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Försvarsmakten i uppdrag att i sin planering av internationella insatsstyrkor se till att uthållighetsfaktorn är en viktig beräkningsgrund för insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen vad gäller personalförsörjningen i snabbinsatser bör minimera antalet meniga soldater i densamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en könsneutral allmän värnplikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram en plan och en tidsram som säkerställer införandet av FN:s resolution 1325:2000 i alla svenska krishanteringsinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen redovisar för hur den hitintills drivit genusfrågorna i de internationella forum för krishantering där är representerat samt hur den framgent ämnar utveckla arbetet med att driva genusfrågor internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allt internationellt materielsamarbete vad gäller vapenmateriel skall utgå från de svenska restriktiva reglerna för exportkontroll som finns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall fortsätta med omförhandlingar med industrin gällande de militära materielsystem som inte längre behövs för Försvarsmaktens uppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte deltar i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall delta i krishanteringsövningar inom Nato. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att, för test- och övningsverksamhet på svenskt territorium, tillämpa stränga regler vad gäller länder med brister inom mänskliga rättigheter och dem som är inbegripna i väpnade konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ej tillåta Nato som organisation att bedriva test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation skall fattas av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsammans med och skyndsamt utarbetar ett realistiskt förslag om hur staten, på kort sikt, kan stödja de orter som drabbas av de nödvändiga nedläggningarna av regementen. tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförs om återremiss av förslaget till grundorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att K 4 bibehålls i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att presentera en organisation där de intressenter som nämns i motionen får ett gemensamt ansvar för den framtida räddningstjänsten med helikopterresurser. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen prövar möjligheten att de nuvarande resurserna av Superpumorna behålls på nuvarande plats i avvaktan på den föreslagna utredningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara den föreslagna framtida civila organisationen av helikopterburen räddningstjänst som har att fatta beslut om var dess resurser slutgiltigt placeras i landet. anser att det svenska militära försvaret, under militär alliansfrihet och neutralitet, fortlöpande skall anpassas till förändrade uppgifter och nya internationella förhållanden. Det slut och frånvaron av direkta militära hot mot innebär att en omstrukturering av Försvarsmakten är nödvändig. Detta både för att anpassa Försvarsmakten till den reella, minskade hotbilden mot och för att lösgöra resurser till andra för invånare viktiga verksamheter. Omstruktureringen från ett invasionsförsvar till ett mindre insatsförsvar med förändrade uppgifter med ökad möjlighet till internationella insatser har påbörjats. Detta är något som ser som positivt och en utveckling som borde fortsätta. Den reducering av försvaret som budgetuppgörelsen mellan Socialdemokraterna, och beslutat skall ligga till grund för förändringen av det militära försvaret. med ett fortsatt bra säkerhetspolitiskt läge ser vi möjlighet att ytterligare reducera kostnaderna för försvaret. Försvaret skall bygga på allmän könsneutral värnplikt. Försvarsmaktens fredsorganisation skall präglas av ett positivt och gott ledarskap, en god genuskunskap, jämställdhet samt ett gediget säkerhetstänkande. Försvarsmakten skall vidare präglas av nolltolerans mot sexuella trasserier, och med respekt för mänskliga rättigheter som grund välkomna alla individer oavsett etnisk tillhörighet eller sexuell läggning. Den utbildning som bedrivs skall förutom att vara genomsyrad av ovan nämnda värderingar syfta till att ge en god utbildning för såväl nationella behov som internationella insatser under ett tydligt FN-mandat. är stark motståndare till och avvisar all utveckling mot en militarisering av EU, vilket kan bli följden av förslagen i EU:s nya s.k. grundlag. Likaväl som vi är motståndare till svenskt medlemskap i militäralliansen är vi motståndare till att EU förvandlas till en militärpakt. Den säkerhetspolitiska doktrinen, som ligger till grund för regeringens proposition, formulerades av en majoritet av partier. delar inte denna doktrin utan vår säkerhetspolitiska syn bygger på att skall bevara sin alliansfrihet och självständigt kunna avgöra frågan om agerande vid krig eller fred. Vår alliansfrihet och neutralitetsoption har inte bara tjänat oss väl i förfluten tid. Den tjänar oss också väl framgent och har aldrig hindrat från att delta i internationellt samarbete eller internationella insatser för fred och säkerhet under ett FN-mandat. anser att skall föra en självständig utrikespolitik där demokrati och respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna är grundläggande. Internationell samverkan skall grundas på mellanstatliga principer där varje land fattar sina egna beslut. FN är den enda världsomspännande organisationen som har legitimitet och som, enligt , kan och skall vara grunden för att motverka den internationella ordning där militär och ekonomisk styrka är avgörande. 5EU:s gemensamma utrikes- och försvarspolitik EU:s strävan för en gemensam utrikes- och försvarspolitik grundades i som sedan konfirmerades i , innehållande att aktivt och förbehållslöst stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet. Starka krafter verkar nu för att EU utvecklas i riktning mot en federal statsbildning. De uttalade militära ambitionerna är ett uttryck för denna strävan. Förslaget till innehåller en skrivning i artikel 1-40.7: Om en medlemsstat blir utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge det stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med bestämmelserna i artikel 51 i stadga. Detta skall inte inverka på den specifika karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Åtagandena och samarbetet på detta område skall vara förenligt med åtagandena inom Nato, som för de stater som är medlemmar i denna också i fortsättningen skall vara grunden för deras kollektiva försvar och den instans som genomför den. Genom skrivningen kommer alla medlemmar inom unionen att omfattats av en försvarsgaranti liknande den som finns inom Nato. Tillägget visar klart och tydligt att Natomedlemmarna anser att EU:s förslag är en försvarsgaranti och att de vill att garantier skall utlösas av Nato och inte av EU. Regeringen skriver i propositionen, i stycket Grundelement för svensk säkerhetspolitik (5:2): är militärt alliansfritt och ingår inte avtal om bindande försvarsgarantier. Det är bra och bejakas av . Som ett alliansfritt land kan på egna grunder besluta om sitt agerande i anledning av väpnat angrepp på annan stat. Men regeringen skriver också i propositionen: Det finns inga motsättningar mellan den militära alliansfriheten och den starka solidariteten mellan EU-länderna. Regeringen går dessutom än längre och skriver vidare: Det är svårt att föreställa sig att skulle ställa sig neutralt i händelse av ett väpnat angrepp mot ett annat EU-land. Det är lika svårt att föreställa sig att övriga EU-länder inte skulle agera på samma sätt. Om regeringen menar allvar i sin syn på alliansfrihet och inga försvarsgarantier innebär denna, på förhand formulerade viljeinriktning, att den ger signaler till stöd för den i föreslagna försvarsgarantin. kan inte ställa sig bakom denna formulering. Vi hemställer därför att utskottet inte ställer sig bakom följande meningar i propositionen: Det är svårt att föreställa sig att skulle ställa sig neutralt i händelse av ett väpnat angrepp mot ett annat EU-land. Det är lika svårt att föreställa sig att övriga EU-länder inte skulle agera på samma sätt Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 6Civil och förebyggande krishantering anser att frågan om de förebyggande civila internationella insatserna är av stor vikt. Konflikter utvecklas och grundas i bristande demokrati och jämlikhet, fattigdom, brist på jämställdhet och grova brott mot mänskliga rättigheter. En orättfärdig fördelning av makt och inflytande eller maktanspråk från vissa grupper skapar konflikter vars yttersta konsekvens är väpnad strid. Civila och förebyggande krishanteringsinsatser har till syfte att tidigt stävja en konflikt och därmed undvika att denna eskalerar till en väpnad konflikt. I EU:s krishantering har fokus riktats mot militära insatser och därmed har de förebyggande insatserna inte fått den uppmärksamhet och den prioritering som är nödvändig för att undvika eskalering. I regeringens proposition får den civila förebyggande krishanteringen ett begränsat utrymme. Det är samma fenomen man ser inom EU:s krishantering där fokus och intresse läggs på den militära delen och den krishantering som skall förebygga att vapen kommer till användning får mindre utrymme. Intresset har ökat lite men inte i den omfattning som förordar. Regeringen skriver i propositionen att den kommer att initiera ett arbete för att utveckla den civila internationella verksamheten inom området. Denna utveckling bejakas av . Ett ökat engagemang från svensk sida kräver också ekonomiska resurser. Därför bör ge regeringen i uppdrag att i samband med detta arbete också föreslå hur de ekonomiska villkoren för civila insatser skall förbättras. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Eftersom dessa insatser också kan utgöras av snabba behov bör ett särskilt anslag eller avsättande av ekonomiska resurser tillskapas, jämförbart med dem för internationella militära insatser. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Omstruktureringen från invasionsförsvar till insatsförsvar med ökad inriktning på internationella insatser har bejakats av . I fortsättningen kommer det att bli än viktigare att samverka med andra länder i fredsbevarande uppgifter och att stävja eller få slut på konflikter då de eskalerats till väpnade. Militära resurser i kan, och bör, användas för FN:s behov av krishantering i fredsbefrämjande insatser under ett FN-mandat. Men samma militära resurser kan användas till att skapa ett gemensamt försvar under en och då användas i enlighet med EU:s nya grundlagsförslag till terroristbekämpning, eller delta i de försvarsgarantier som föreslås inom . Allt beroende på vilket regelverk som omger insatsen, på vilka mandat insatsen sker och av vem som fattar besluten. Från sida är det absolut nödvändigt att det aldrig får innebära att öppnar för att EU använder militära resurser utan att det finns en folkrättslig grund för de olika insatserna. Därför måste varje beslut att skicka svensk militär till olika krishärdar föregås av ett beslut i . I förslaget till står det under avdelningen unionens yttre åtgärder, att man vill bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, i enlighet med ändamålen och grundsatserna i stadga. Där finns alltså inte ett uttalat krav på FN-mandat. Denna formulering har också tolkats olika i olika länder. Allt från tolkningen från svensk sida genom den förra utrikesministern , att det för del handlar om ett FN-mandat, till den i EU spridda uppfattningen att EU själv skall besluta när styrkan sätts in. Det påtalas i texter i propositionen att FN är normbildande, inte minst som mandatgivare i organisation för internationella insatser. Men i regeringens proposition finns inte ett klart ställningstagande för ett FN-mandat. Att det är av stor vikt att kristallklart uttala att grunden för en internationell insats måste vara ett FN-mandat visar de uttalanden som den franska försvarsministern gjorde vid sitt besök i . Hennes uttalande enligt media, om hur fantastiskt det var att ett gemensamt EU-försvar byggs upp, följdes av: "var det en utopi. uttalades det i vackra tal, utan att man såg hur det skulle bli i verkligheten." försvarsminister replikerade då enligt uppgifter i media: "att en del använder ordet EU-försvar, vi brukar tala om europeisk krishantering". Statsminister uttalar i en TV-intervju angående EU:s snabbinsatsstyrka på förfrågan om vilka begränsningar denna har: "Det ska finnas ett mandat från FN eller så att det här inte blir någonting som inte sker inom folkrättens ramar. Det är ohyggligt viktigt." I lagen 1992:1153 finns de regler som föreskriver på vilka villkor som regeringen kan ställa en militär styrka till förfogande för internationell krishantering. I proposition 2001/02:10, Fortsatt förnyelse av totalförsvaret, var mandatfrågan helt klar. Regeringen har inte i föreliggande proposition klarlagt att det krävs ett FN-mandat för deltagande i militära krishanteringsinsatser. Detta är således en förändring från tidigare ställningstagande. Att det finns ett klart uttalat krav på mandat för en internationell krishanteringsinsats är ett grundläggande krav från . bör besluta att inga svenska militära resurser för krishantering får sättas in utan ett mandat från . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Det är också viktigt att påpeka att det är riksdag som slutgiltigt har att besluta om att ställa svenska militära resurser i FN:s tjänst. även om det föreligger ett FN-mandat. 8Militära resurser för snabba insatser I Försvarsberedningen påtalade , i sin avvikande uppfattning, att svensk försvarsplanering är mycket starkt kopplad till EU:s förändring vad gäller säkerhets- och försvarspolitik. EU:s snabbinsatsstyrka är ett exempel på detta. Förslagen har forcerats fram till förfång för både realism och eftertänksamhet. Det finns ett behov från FN:s sida att kunna sätta in militära resurser med kort varsel. Det kan handla om att en pågående FN-insats eskalerar och mer resurser behövs. Det kan också handla om en humanitär situation där det är nödvändigt med militärt stöd innan en större FN-styrka kan komma på plats eller för att säkra humanitärt bistånd i ett akut skede. EU:s koncept för en snabbinsatsstyrka är tio grupper på vardera 1 500 soldater. Propositionens förslag innebär att tillsammans med sätter upp en grupp med svenskt ansvar för att leda och planera denna. Den svenska delen skall vara operativ . Om fler länder skall delta i denna styrka skall och gemensamt besluta om detta. En helt svensk styrka kan, enligt regeringens bedömning, inte bli klar förrän 2010-2012. Oklarhet råder om EU:s förslag till snabbinsatsstyrka vad gäller omfattning, vilka länder som skall bidra totalt och vilket system för beredskap som skall finnas. Det antyds i regeringens proposition att cirkulerande ansvar skall vara aktuellt. Regeringen påtalar att det svenska bidraget i första steget skulle innefatta 1 100 personer till en kostnad av 1 miljard . Regeringens förslag till budget vad gäller krishanteringsinsatser omfattar 2007 totalt 1 700 miljoner. De snabba insatserna skulle, med den inriktning regeringen förordar , omfatta av den totala summan - om man utgår års siffror. Denna styrka kan hållas i beredskap under en del av en tvåårsperiod enligt regeringens bedömning. För del gäller, i enlighet med vad ovan sagts, att ingen internationell insats får ske utan ett klart FN-mandat i grunden. Det är ett stort steg att anställa meniga soldater i beredskap med beredskapstider . skriver soldater på ett beredskapskontrakt. Den vanliga beredskapstiden är . Soldaten förvärvsarbetar eller studerar som vanligt , med avbrott för övningar och andra aktiviteter på förbandet för att hålla uppe sitt kunnande och sin kapacitet. När soldaten sedan skall ingå i en internationell insats blir det genom anställning i utlandsstyrka. Därför är det viktigt att hålla perioden för snabba insatser så kort som möjligt. anser vidare att värnpliktsförsvaret måste garantera att tillfälligt anställda soldater inte innebär att färre tas ut till pliktutbildning. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringen skriver att det är av vikt att Försvarsmakten skapar möjlighet att använda de snabba insatsresurserna efter genomförd beredskapsperiod till andra internationella insatser. De soldater som legat i beredskap har ju bra kapacitet och har givits många tillfällen till övningar. Detta får inte innebära att soldater, förutom som styrkan ligger i beredskap, behålls som anställda. Skall styrkan kunna användas i skall man återgå till beredskapskontrakt och den normala rutinen för rekrytering genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. accepterar inte att några steg tas mot ett yrkesförsvar. Det är vidare viktigt att snabbinsatsstyrkan inte forceras fram utan att planeringen av denna går parallellt och samordnat med de totala svenska bidragen för krishantering såväl de civila förebyggande insatserna som de hållbara långsiktiga militära. Det kommer att vara olika behov som föranleder att FN begär snabba insatser. Vi bedömer att det främst handlar om svåra situationer där snabba insatser behövs tills en mer uthållig och bred, vad gäller funktioner, och större styrka kan hinna komma på plats. I de situationerna krävs kvalificerade resurser. Dessa kan främst utgöras av officerare och oftast från specialförband. Antalet meniga soldater i snabbinsatsstyrkan är beroende av ambitionsnivån på densamma. Men antalet meniga är också beroende av hur som den svenska styrkan inom tvåårsperioden, skall vara i 10-15 dagars beredskap. En viktig punkt är att den snabba insatsen med 10-15 dagars beredskap inte får innebära att den långsiktiga och uthålliga förmågan till internationella insatser försämras. anser därför att regeringen skall uppdra åt Försvarsmakten att i sin fortsatta planering tillse att uthållighetsfaktorn blir en viktig beräkningsgrund för internationella insatser. Detta bör som sin mening ge regering tillkänna. Beroende av hur regeringen avser prioritera vad gäller storleken på snabbinsatserna och hur de skall personalförsörjas, kommer meniga soldater att ingå. Man kan välja att rekrytera fler reserv- och yrkesofficerare. I den fortsatta planeringen bör inriktningen vara att minimera antalet meniga soldater i densamma. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. En allmän värnplikt bygger på den demokratiska idén om att det militära våldsmonopolet skall ha en folklig förankring, alla samhällsgrupper skall vara representerade inom Försvarsmakten, men också på att alla grupper i samhället skall få insyn i och kunskap om vårt försvar. Detta är politiska grunduppfattning. statsminister sade i sin regeringsförklaring bland annat att försvarsomställningen skulle baseras på en allmän värnplikt. Regeringen skriver att för att säkerställa vår förmåga att kunna möta väpnade angrepp bör grunden för personalförsörjning fortsättningsvis ytterst vara totalförsvarsplikten. Uttrycket "ytterst" indikerar att denna grund är svagare . Det är emellertid bra att regeringen i det konkreta beslutsförslaget påtalar uttag efter mönstring. Vidare står att det bör ske genom att så stor del som möjligt av de soldater och sjömän som efter mönstring grundutbildas skall utgöras av frivilliga och för uppgiften lämpliga kvinnor och män. Förslaget innebär att frivilligheten blir mer uttalad än vad fallet är . Plikten har enligt regeringen en viktig betydelse för folkförankringen. Denna syn delas av , med tillägget att alla grupper i samhället skall vara representerade i Försvarsmakten inklusive kvinnor och personer med annan etnisk bakgrund. Regeringens ökade inriktning på frivillighet kan också ge signaler att värnplikten är frivillig och att många, för tjänsterna och utbildningen lämpliga, därmed inte kommer att bejaka att göra sin värnplikt. , om denna utveckling fortgår, kommer man att få ta dem man får och får inte dem man vill ha. Regeringens egna ambitioner och grundinställning blir därför uttunnade. vill inte ta ut fler värnpliktiga än vad som behövs för att klara de uppgifter som det svenska försvaret har i det rådande säkerhetspolitiska läget. Det finns redan ett visst mått av frivillighet . Att ta ytterligare steg mot frivillighet är också ett steg på vägen mot en helt rekryterad utbildning där pliktlagen bara finns som en garant i ett försämrat läge med behov av fler soldater. är det bara män som mönstrar under plikt. Kvinnor gör det på frivillig grund. Det är bra att antalet kvinnor som frivilligt mönstrar har ökat. Av de 1 000 kvinnor som mönstrade 2003 var lämpade, men det var bara hälften av dem som faktiskt genomförde sin pliktutbildning. Det svenska försvaret behöver de bäst lämpade och det är ingen naturlag att de skulle vara män. I stället kan konstateras att kvinnor vid tester generellt har högre genomsnitt på allmänbegåvning, befälslämplighet och plikttjänstförmåga. behöver de bäst lämpade personerna inom Försvarsmakten. Varken eller dess försvar har råd att inte ta tillvara kvinnors kompetens. Försvarsmaktens uppgifter handlar om internationella insatser i stor utsträckning. Inom den verksamheten är behovet av kvinnor stort. Försvarsmakten, liksom andra myndigheter och samhällsfunktioner, behöver bli jämställt. Det finns alltså många, tunga och viktiga argument för att göra värnplikten könsneutral. Det vill säga att även kvinnor, som gör en frivillig mönstring, mönstras och tas ut med plikt. I propositionen skriver regeringen att en könsneutral mönstring skulle kosta med dagens system för mönstring. När behovet av utbildade sjunker, och med ett fördubblat mönstringsantal, riskerar det att leda till att färre kvinnor tas in. Detta på grund av att särbehandlingen som sker vad gäller kvinnor avskaffas. används isokai, en testapparat för muskelstyrka, på . Denna gynnar män.