ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ291 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sockrets roll i det förebyggande hälsoarbetet. Vad vi äter och hur vi äter har en fundamental roll i det förebyggande hälsoarbetet. Övervikt och fetma har blivit ett allt större problem både i vårt land och i många andra länder. Problemet finns i alla åldersgrupper. En mycket oroande tendens är att alltfler barn och ungdomar har viktproblem. Den främsta orsaken är en kombination av ett stillasittande liv och dåliga kostvanor. Det behövs en rad åtgärder för att vända den här utvecklingen. Det behövs både lagstiftning och information och upplysning för att ändra människors vanor. Inte minst allvarligt är att man kan se ett klassmönster också på det här området. De som är i socialt och ekonomiskt underläge har sämst förutsättningar att ta till sig fakta och information om det förebyggande hälsoarbetet. Vi vill i den här motionen framför allt peka på en viktig faktor som påverkar bland andra barns och ungdomars välbefinnande, nämligen den orimligt höga konsumtionen av produkter som innehåller socker. Alltför mycket socker finns i det vi äter och dricker trots kunskapen om dess skadliga effekter. Det är angeläget att sockrets skadliga effekter får en mer framträdande plats i det förebyggande hälsoarbetet. Inte minst måste producenternas ansvar lyftas fram. Så till exempel bör övervägas att införa någon form av symbol på förpackningarna i likhet med vad som finns för att ange fetthalten.
mot · GS02MJ292 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-stöd till omarronderingar. I har diskussioner om och arbete med att förbättra ägostrukturen genom omarronderingar pågått. Tanken är att denna verksamhet skall leda till en förbättrad ägostruktur och därmed bättre förutsättningar för ett öppet landskap, en levande landsbygd och ett aktivt skogsbruk. Denna strukturförbättrande verksamhet har ambitionen att leda till en ökad miljöhänsyn både vad gäller kultur- och naturmiljö. I är av tradition ägostrukturen mycket uppsplittrad. Antalet fastigheter och samfälligheter i relation till areal och folkmängd är mycket stort i förhållande till andra län. Detta innebär givetvis merkostnader för såväl de enskilda som samhället. Det påverkar kort sagt möjligheterna till ett effektivt markutnyttjande. Därför kan omarronderingar vara intressant att genomföra när fastighetsägarna frivilligt tar initiativ till detta. Inom det tidigare strukturstödet fram kunde EU-bidrag beviljas till omarronderingsprojekt inom vissa målområden. När miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet för infördes i valde regeringen att prioritera andra områden för EU-bidrag. Inga EU-medel har betalats ut för detta ändamål efter 2001. I övriga EU betalas EU-medel till omarronderingar ut i , och . Det är angeläget att omarronderingsverksamhet bedrivs fortlöpande. Detta för att uppnå de positiva effekter för enskilda och samhället som rationaliseringar av fastighetsindelningen ger, särskilt för jord- och skogsbruket. Det finns därför anledning att föreslå att det inför nästa programperiod för miljö- och landsbygdsprogrammet införs en möjlighet att erhålla stöd för omarronderingsprojekt. Det bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ293 · 2004-09-30 00:00:00 — Förbud mot sexuella handlingar med djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kriminalisera sexuella handlingar med djur. avkriminaliserades tidelag i den svenska lagstiftningen. Därefter är allt sexuellt utnyttjande av djur kriminaliserat endast om det kan bedömas såsom djurplågeri enligt 16 kap 13 § . Vidare finns bestämmelser i djurskyddslagen, som skall skydda djur mot onödigt lidande. Tyvärr har antalet sexuella handlingar med djur ökat . Den tendensen kan avläsas i ett växande antal webbsidor med djurpornografiskt innehåll och på diskussioner på Internet mellan personer, som utnyttjar djur sexuellt. , , , Djurskyddet i och Förbundet krävde i brev till jordbruksministern och justitieministern att lagen måste skärpas genom att uttryckligen förbjuda övergrepp mot djur. De nuvarande bestämmelserna om djurskydd är inte tillräckliga. Det är nödvändigt att reglerna skärps och att det direkt framgår att sexuella handlingar med djur är förbjudna.
mot · GS02MJ294 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurcirkusar. Tanken med djurcirkus är att tvinga djur att bete sig onaturligt för att underhålla oss människor. De tvingas också att leva en stor del av sitt liv i trånga utrymmen i vilka de transporteras från ort till ort. I djurskyddslagen står det att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande, och kunna leva ett naturligt liv. Detta tillgodoses absolut inte i cirkusverksamheten. Nya rön visar att djur i fångenskap kan utveckla skador på hjärnan som liknar hjärnskador hos människor med schizofreni. Särskilt djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symtom som tyder på psykiska störningar. Det är inte rätt att utnyttja och åsamka djur lidande för att vi människor ska få underhållning. Därför bör följa de länder i som förbjudit vilda och exotiska djur på cirkus, och dessutom gå ett steg längre och inte heller tillåta djur som till exempel hästar och hundar.
mot · GS02MJ295 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minkfarmar. Enligt djurskyddslagen ska djur inte utsättas för onödigt lidande och också kunna bete sig naturligt. Det är en omöjlighet för minkarna på pälsfarmerna. Fria minkar lever alltid vid vattendrag och dyker för att fånga fisk, den rör sig också flera kilometer mellan sina olika lyor. Den farmade har samma behov, men ingen möjlighet att få dessa tillgodosedda. Minkarna där föds och dödas med kvävande gas. De lever i trånga gallerburar och har ingen möjlighet att bada eller simma. Över en miljon minkar föds upp och dödas i , enbart för att bli pälsar av olika slag. Eftersom djur kan lida och känna smärta, precis som vi människor, finns det inga etiska argument som försvarar att vi behandlar minkar som produkter i kommersiellt syfte. I skulle vi inte heller acceptera att hundar och katter föddes upp och slaktades på det här viset, så varför ska minkarna behöva utstå detta? Några länder i har redan avvecklat sina pälsfarmer. Det är nu hög tid att även förbjuder pälsfarmning!
mot · GS02MJ296 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om onödigt socker i maten. Sockret är tillsats i nästan alla livsmedel vi äter . Konsumtionen av socker har ökat från per person och år . Sockret i maten är orsaken till många hälsoproblem som mag- och tarmsjukdomar och allergier. Allt för söt mat bidrar också till den fetmaexplosion som sprider sig i västvärlden. Vi vet alla att det finns socker i godis, men många vet inte att det finns stora mängder socker i vanliga livsmedel som bröd och olika frukostprodukter som flingor, yoghurt och juice. Men också grönsakskonserver, kaviar, smörgåspålägg, senap, ketchup och liknande produkter innehåller mycket socker. Vi dricker mycket läskedrycker och också den vägen får vi extra kalorier från socker i oss. De så kallade lätt-produkterna har ofta låg fetthalt, men innehåller i stället socker eller andra sötningsmedel. Gemene man tänker inte på alla de faror som sockret är förknippat med. Därför måste se till att allt onödigt socker tas bort ur livsmedel. Det behövs också ordentlig märkning inte bara av fetthalt utan också av sockerhalt i livsmedel. krävs det ordentlig information för allmänheten om sockrets betydelse för vår hälsa.
mot · GS02MJ298 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att skall verka för att skarven skall tas upp på listan för jaktbart vilt inom unionen. begär att regeringen lägger fram förslag om allmän jakt på skarv. Skarvens kraftiga expansion har lett till att tagit bort arten från den s.k. röda listan, vilket är en lista på hotade arter. Eftersom skarven inte finns med på EU:s lista som tar upp jaktbart vilt så kan inget enskilt land i unionen besluta om allmän jakttid. måste således få kommissionen att ändra detta innan kan sätta jakttid på skarven i . befinner sig således jakt på skarv i en gråzon, vilket är förvirrande för framförallt dem som har sin näring i skärgården. På många håll har de stora skarvkolonierna ställt till stor skada, all växtlighet på vissa öar har dött på grund av fåglars avföring. i anser att ska tillåta allmän jakt på skarven då den ställt till med stora problem för fiskare genom att den kräver stora mängder torsk som föda. Torskbeståndet blir allt mindre och skarven är således ett hot för fisknäringen i skärgården. Huvudsakligen finns kolonierna runt sund och men även längs finns mindre kolonier. I är problemet påtagligt. Då troligen lägger jakttiden kommer dagens population inte att minska. Skarven utgör ett stort lokalt problem och för att minska kolonierna krävs vårjakt. Det bästa vore dock att tillämpa subsidiaritetsprincipen och låta skärgårdsbefolkningen själv bestämma när det finns behov av jakt.
mot · GS02MJ299 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blyförbudet vid jakt skall upphävas, utom på våtmarker. I en tidigare motion (2003/04:MJ241) har frågan om att upphäva blyförbudet vid jakt utom i våtmarker tagits upp. Denna motion, med dess argument, har ännu inte behandlats. Det föranleder att vi i denna motion inte upprepar alla de argument som fanns med i den tidigare skrivna motionen. I stället koncentrerar vi oss på andra sakargument. Förslagen till riksdagsbeslut är dock desamma. Det finns inga bra ersättningsmaterial till bly vid tillverkning av jaktammunition. Att man trots detta, och trots alla vetenskapliga försök som gjorts, ännu inte insett att måste ompröva sitt beslut är beklagligt. Det kan för vissa vara enkelt att säga att det spelar ingen roll om det förorsakar problem vid skyttet om man tvingas använda ammunition som har sämre träfförmåga. Problemet med denna inställning är att detta synsätt förorsakar ett onödigt lidande för det vilt som skall fällas. () har också gett sig in i denna fråga för att försöka förmå riksdag och regering att ändra tidigare beslut. Även de hävdar att det inte finns alternativa jaktkulor som motsvarar dagens blykulor. SVA anser att det krävs betydligt mer forskning på området för att få fram godtagbar ammunition innan ett blyförbud kan verkställas. Detta framför allt i ett djurskyddsetiskt perpektiv. Man skall inte förorsaka onödigt lidande. Nya typer av kulor får inte leda till sämre effekt, sämre dödande egenskaper och större risk för skadeskjutning framhåller statsveterinär , SVA, i sin skrivelse till regeringen. Dessa argument är ännu några i en lång rad av argument för att det nu är dags för att upphäva det så kallade blyförbudet.
mot · GS02MJ300 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen agerar för att få till stånd en omprioritering av handlingsplan i fråga om ålfiske. Ålfisket har långa traditioner i och är en viktig del av regionens kulturarv. Dessvärre har ålbeståndet i decimerats kraftigt. Som en reaktion mot det minskade beståndet har föreslagit åtgärder för att rädda ålen. Bland dessa finns förslaget att stoppa fisket efter utvandrande så kallade blankålar vilket är basen i det skånska ålfisket. Eftersom ålen vandrar över så pass stora ytor krävs det samordnande åtgärder, där flera länder är involverade. En rättvis fördelning av åtgärder och ansvarstagande är dessutom nödvändig för att skapa god uppslutning kring en sådan handlingsplan. Tyvärr finns det flera brister i kommissionens förslag. Förslaget innehåller krav på stopp av blankålsfisket men ingen begränsning av fisket av ålyngel (så kallad glasål) i södra . Ynglen fångas och används för konsumtion och uppfödning. Överskott av glasål skulle kunna användas för att återbesätta de underutnyttjade uppväxtområdena i norra . Ålen i dessa områden blir ofta honor vilket skulle skapa ett starkare lekbestånd. En omfördelning av yngel skulle bättre sörja för fortlevnad och måste således prioriteras. Att bara begränsa blankålsfisket utan att ta till åtgärder för glasålsfisket skulle ha liten eller ingen effekt. Det är också en aktion som är i oklang med ambitionen att ha en rättvis fördelning av åtgärder och ansvarstagande mellan de länder som berörs av ålens vandring. Vi måste visa att anser att en förvaltningsplan ska innehålla alla faser av ålens livscykel och i samtliga livsmiljöer, i linje med vad ICES rekommenderar.
mot · GS02MJ301 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pälsdjursnäringen. Pälsdjursnäringen och då framför allt minkuppfödningen har länge varit föremål för en intensiv debatt i . Många kräver att den ska avvecklas eftersom djuren anses fara illa av att hållas instängda i bur. Ett oroande och olustigt inslag i motståndet mot pälsdjursnäringen är de aktioner som vissa grupper ägnar sig åt. Hot mot minkfarmare och frisläppande av djur är några av inslagen. Det är en minoritet som gör sig skyldig till den här brottsliga verksamheten men det är något som samhället med kraft måste reagera mot. I de regioner där pälsdjursnäringen bedrivs är den en viktig del av småföretagandet och bidrar till att skapa arbetstillfällen i glesbygd. Det gäller bland annat , , och . Den utredning som regeringen tillsatte har angett som mål att ska minkarnas stereotypa beteende ligga på en acceptabel nivå. Experter ska noga följa utvecklingen av minknäringen fram till den tidpunkten. Det är självklart att djuren i huvudsak ska behandlas väl. Vi anser att de gör det men naturligtvis går det att göra ytterligare förbättringar. Den ambitionen finns också hos branschen. Därför behövs en fortsatt bra dialog mellan näringen och forskarna. Det är nu angeläget att forskare och näringens företrädare i samarbete får fortsätta sitt arbete att ytterligare förbättra djurhållningen. Vi förutsätter att näringen ges goda förutsättningar att bedriva och utveckla verksamheten. Det ligger enligt vår uppfattning helt i linje med de slutsatser som den av regeringen tillsatta utredningen kom fram till.
mot · GS02MJ302 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fisketurism. I finns det uppskattningsvis 20 miljoner aktiva fritidsfiskare. Av dem reser mellan 1 och 2 miljoner till andra länder för att fiska. Det viktigaste motivet för dem är att få uppleva ett bra fiske i en relativt orörd och ursprunglig naturmiljö. Här har mycket goda möjligheter att hävda sig. Men ibland är vi hemmablinda och ser inte vad vi har att erbjuda. Som exempel kan nämnas den inspelning som TV-kanalen gjorde i och som når en mångmiljonpublik bara i . Den handlade om gäddfiske. Vi måste lära oss att detta för många människor i andra länder kan framstå som spännande och exotiskt och en upplevelse som de är beredda att betala för. Fisken i sig själv är en resurs som ger sysselsättning för många. Men genom fisketurism kan värdet mångdubblas utan att yrkesfisket blir lidande. Naturligtvis ska bland andra yrkesfiskare och vattenägare delta aktivt i arbetet att utveckla fisketurismen. För yrkesfisket kan den bli en viktig sidoinkomst på samma sätt som lantbrukarna kombinerar olika verksamheter. Det finns exempel på det men mycket mer kan göras. Ett sätt att utveckla fisketurismen som bör övervägas är att det tillskapas fiskevårdsområden för till exempelvis hela kommuner. Där skulle man kunna ha en gemensam organisation där alla berörda vattenägare är med. Då kunde man planera hur vattnen ska användas och vilket fiske som får bedrivas. kan man bestämma hur avgifter kan tas in och vilka investeringar som behöver göras. I planen kan då beslutas vilka områden som ska vara skyddade och vilka som får användas. Om det ska lyckas att utveckla fisketurismen behövs det intresse och engagemang från alla intressenter. Men detta lokala och regionala engagemang måste kombineras med statliga insatser. Ett självklart statligt ansvar är åtgärder för att förbättra miljön i bland annat genom bland annat ökat samarbete mellan berörda länder. Ett annat statligt ansvar är att i lanseringen av som turistland utomlands lyfta fram fisketurismen på ett bättre sätt än vad som är fallet .
mot · GS02MJ303 · 2004-09-29 00:00:00 — Utvärdering av den fria småviltsjakten begär att regeringen genomför en utvärdering av lagstiftningen om den fria småviltsjakten och handredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället. beslutade att införa ett nytt upplåtelsesystem för småviltsjakt och handredskapsfiske i vårt lands fjällområden. släpptes småviltsjakten fri. Beslutet genomfördes trots sameorganisationernas kraftiga protester. Skälet till detta var att beslutet innebar att samerna gick miste om en viktig inkomstkälla som upplåtelser av jakträtter innebar. Beslutet innebar även en avreglering av tillståndsplikten och den bärande tanken var att jakt och fiske i fjällområdet skall vara tillåten och öppen för alla intresserade. ansökningsförfaranden avskaffades och med det nya systemet var det fritt att köpa dygns- och årskort i praktiskt taget hela det svenska fjällområdet med undantag för nationalparkerna. Riksdagsbeslutet mötte skarp kritik från samiskt håll. Rätten till jakt och fiske inom renskötselområdet är en viktig symbolfråga i den samiska rättskampen. Beslutet om den fria jakten och fisket ledde till omfattande samiska protestaktioner. har småviltsjakten utvärderats , efter utvärderingarna har vissa problem rättats till. Men själva grundfrågan om samiskt inflytande över samiska resurser har lämnats därhän. I regeringsformens kap 1 § 2 stadgas att "Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas". Samerna har levt i Sápmi innan de nuvarande staternas framväxt, de har därmed rätt till jakt och fiske i och på renbetesfjällen, vilken för övrigt är en bruksrätt som är grundad på urminnes hävd. Samernas rätt att bedriva rennäring är skyddad i regeringsformen. Detta förhållande borde ligga till grund för både lagstiftning och olika typer av åtgärder. Den fria småviltsjakten påverkar möjligheten att bedriva rennäring på ett negativt sätt. I många fall upplever både samer och jägare att det uppstår "trängsel" på fjället i och med att olika intressen kolliderar med varandra. Det är därför hög tid för en grundlig utvärdering av den förändrade lagstiftningen, om småviltsjakten och handredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället. Den förändrade upplåtelseformen tillkom . Den fria småviltsjakten har därmed fungerat under så pass att en grundlig utvärdering bör ge en bra bild av de faktiska förhållandena. Målet med utvärderingen skall bl.a. vara att utröna i vilken mån lagstiftningen främjat samernas möjlighet till ett eget kultur-, samfunds- och näringsliv. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02MJ304 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör lägga fram en proposition som bidrar till att rennäringen kan bedrivas på så sätt att den ger renskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Det är i vårt lands intresse att denna näring kan fortleva som en del av den samiska kulturen. Rennäringen ska bedrivas så att den ger renskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. beslutade regeringen att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till en ny rennäringspolitik samt göra en översyn av stödet till rennäringen, samisk kultur, rennäringsadministrationen, rennäringslagstiftningen med mera. Kommittén, som antog namnet , avlämnade sitt betänkande . I betänkandet lämnades förslag om hur renskötseln bör organiseras och vilka uppgifter som i fortsättningen bör vara myndighetsuppgifter. Vidare granskades förhållandet mellan rennäringen och andra reella näringar. I utredningens uppdrag låg att lämna förslag till hur förutsättningar kan skapas för en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring. I utredningens betänkande presenterades en rad konkreta förslag. Utredningens förslag har även varit föremål för remissförfarande. är situationen svår för de renskötande samerna. De förslag presenterade 2001 skulle underlätta utvecklandet av näringen. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GS02MJ306 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå vakt om den svenska torvindustrin. beslutade att torv av miljöskäl ska bli ett certifikatberättigande bränsle fr.o.m. . fattade beslut om att torv ska ingå i EU:s system för utsläppshandel. I samband med riksdagsbehandlingen förutsatte utskottet att regeringen löpande kommer att följa de samlade effekterna för den aktuella torvanvändningen av att utsläppen från förbränning av torv kommer att omfattas av handelssystemet. Om resultatet av handelssystemet vad gäller förbränning av torv omkullkastar torvens möjligheter att kunna konkurrera som bränsle i kraftvärmeverken utgår vi från att regeringen på lämpligt sätt undersöker förutsättningarna för en annan internationell klassificering av torven från utsläppssynpunkt. Vid miljö- och jordbruksutskottets behandling av ärendet förutsattes att regeringen löpande kommer att följa konkurrenssituationen för torveldade anläggningar. Studier som har genomförts av den svenska torvindustrin visar att det finns en betydande risk att den svenska energitorvbranschen kommer att fasas ut om torv kommer att omfattas av systemet med utsläppshandel efter . har kommit till en liknande slutsats i en rapport som överlämnades till regeringen . Torvbranschen har inlett ett arbete med att ytterligare miljöanpassa det svenska torvbruket i syfte att svara upp mot krav på en längre gående miljöanpassning.
mot · GS02MJ307 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som nationalpark. är ett unikt naturområde som omfattar och består av 160 öar. Området har mycket stora naturvärden på grund av ett gynnsamt klimatläge, lång kulturhistoria och att det är oexploaterat. Trots att det är beläget mitt i finns varken industri, bebyggelsekoncentrationer eller trafikleder inom området. Vissa delar är orörda och urskogsartade, andra har en tusenårig kulturprägel. och faunan är rik och särpräglad då arkipelagens vegetation är en rest av det lövskogslandskap som har dominerat hela centrala . Från och kommuner har det länge funnits önskemål om att staten ska göra till nationalpark, tack vare dess unika naturvärden och stora potential för friluftslivet. Närheten till landets största befolkningscentrum innebär en unik möjlighet att skapa en nationalpark på dagsutflyktsavstånd för nästan tre miljoner svenskar.