mot · GS02U255 · 2004-10-03 00:00:00 — Sexuell och reproduktiv hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höjer nivån för området sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter till av den totala biståndsbudgeten. har länge varit en av de starkaste aktörerna på området sexuell och reproduktiv hälsa. I 1994, under om befolkning och utveckling, var bland de ledande förespråkarna för frågor om kvinnors och ungdomars rätt att själva fatta beslut om sin sexualitet och reproduktion. handlingsprogram (ICPD programme of action) är det i särklass starkaste dokumentet i FN:s historia när det gäller att värna rätten till sexualundervisning, preventivmedelstillgång och kvinnans rätt att själv fatta beslut om sin kropp och sin sexualitet. Programmet har hotats, inte minst genom den anti-choice-rörelse som vuxit sig stark i och sanktionerats av Bushadministrationens agerande. utmanar ständigt Kairoprogrammet, och tillsammans bildar och och dess anhängare en destruktiv motkraft. Även inom EU får oppositionen mot mer inflytande. Många länder, framför allt i , har svårigheter att värna de rättigheter som beskrivs i handlingsprogrammet från . Mycket av implementeringsarbetet som påbörjats hotas genom påtryckningar och hot om indragna finansiella medel från såväl som . Framför allt , , och , , har mött oerhörda hinder i sitt arbete. Global Gag Rule, som innebär att organisationer som jobbar med "abortrelaterad verksamhet" inte får bistånd från , har märkt många organisationer ekonomiskt. Detta får direkta konsekvenser som kommer att kunna utläsas bland annat i stigande mödradödlighetstal, där även dödsfall till följd av osäkra aborter göms; i många utgör osäkra aborter upp till 2/3 av mödradödligheten. På samma sätt som genom the Global Gag Rule sätter upp villkor för hur organisationer får använda sina pengar kommer användningen av hiv/ aids-pengar att villkoras. Risken är överhängande att i första hand de organisationer gynnas som inte förespråkar kondomanvändning utan istället ensidigt driver avhållsamhetskampanjer. Det kommer att få fortsatt negativa konsekvenser för hiv/aids-arbetet. 3Politik för global utveckling Genomgående i politik för global utveckling är att den synliggör SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter tydligt. Vi välkomnar detta men vill understryka att det är av yttersta vikt att regeringen tar frågan om SRHR på fullaste allvar i det svenska utvecklingssamarbetet. Satsningen på SRHR måste avspeglas genom ett större finansiellt utrymme för SRHR totalt i den svenska biståndsbudgeten. Satsningar på SRHR måste också avspeglas i fortsatt stöd till det civila samhället genom program för NGO:er och genom finansiellt stöd till IPPF. Satsningar på SRHR måste också avspeglas i det multilaterala stödet genom fortsatt politiskt och finansiellt stöd till UNFPA. Satsningar på SRHR måste avspeglas i det bilaterala stödet genom dialog och policy men även genom konkreta satsningar på utvecklingsprojekt samt en tydligare satsning på komponenten SRH inom hälsosystemsutveckling och hälsosektorsprogrammen. Satsningar på SRHR måste också avspeglas i policy och i politisk dialog internationellt och gentemot EU med fortsatt stöd till satsningar inom området SRH. I FN:s millennieutvecklingsmål finns inte sexuell och reproduktiv hälsa, SRH, med som angivet mål. Däremot är det enligt vår och många andras mening inte möjligt att uppnå målen utan mer intensiva och tydliga satsningar på SRHR. 4Öka andelen av biståndet uppfyller den internationella överenskommelsen om att avsätta av biståndet till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids. Det är förvisso bra, och vi välkomnar det utrymme som regeringen upplåter åt SRHR i det svenska utvecklingsarbetet och ser fram emot att området integreras i samtliga de åtta huvuddragen och mer specifikt inom området jämställdhet. Vi menar dock att och andra ledande givare på området måste höja den finansiella nivån med målet att avsätta av biståndsbudgeten till området sexuell och reproduktiv hälsa. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna. För borde detta ses som en direkt och naturlig konsekvens av att man väljer att så starkt lyfta fram och prioritera SRHR i det svenska utvecklingssamarbetet.