mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — För att förbättra den av besparingar hårt drabbade missbrukarvården föreslår att frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården får höjda statsbidrag. Sammanlagt avsätts för 2005-2006. Även det narkotikaförebyggande arbetet saknar resurser. anser att frivilligorganisationer och föreningsliv är en underutnyttjad resurs i detta sammanhang och avsätter därför och . Sammantaget bör ramen utökas med och 2006 och 2007. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ny rehabiliteringsförsäkring: kostnader fr 1/1 2005. Utbyggnad fr 1/1 2006 Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler: kostnadsminskningar Finsk trafikförsäkringsmodell (mot sänkning av inkomstskatten) 1/1 2005 Uppdrag till RFV inom 11p-programmet. Ej nödvändigt tfa ny rehabförsäkring Andra karensdag i sjukförsäkringen (bibehållet högkostnadsskydd på /12-mån) Försäkringsmässig beräkning av SGI, försäkring av faktiska inkomster Effekt av bättre kontroll 19:2 Aktivitets- och sjukersättning (förtidspensioner) Ny rehabiliteringsförsäkring, vårdgaranti & bättre regler (omprövning): kostnadsminskningar Effekt av bättre kontroll Regeringens satsning på socialförsäkringsadministration : Nya uppgifter, utvecklingspeng för flyktingar Extrapengar till RFV och FK för ökad kontroll och kvalitet i beslut Forskningspengar inom ramen för ny rehabförsäkring Inget utvidgat krav på att lämna rehabiliteringsunderlag mht egen rehab.försäkring Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringens administration. De socialförsäkringsförmåner som ingår är dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringspenning och närståendepenning och vissa bidrag till rehabilitering, arbetsskadeersättningar, handikappersättning, ersättning för kroppsskador samt aktivitets- och sjukersättning. ingår kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering. Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt. Detta har lett till att försäkringskassorna har tvingats omfördela sina resurser till att i princip enbart betala ut sjukpenning. Insatserna för rehabilitering har hamnat i skymundan. Antalet långtidssjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning har haft en explosionsartad ökning . Regeringen har varit handlingsförlamad. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. anser att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från 1/1 2005 med en utbyggnad 1/1 2006. Liksom utredningen räknar vi med en ökad totalkostnad reformen genomförs. Åren därefter innebär reformen, med mycket försiktiga antaganden, en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta. I rehabiliteringsförsäkringen återfinns även andra satsningar som har en positiv effekt på ohälsotalen. Exempel på sådana satsningar är forskning, mentorer, arbetsplatsrådgivare, yrkesinspektörer, kompetensförstärkning för handläggare osv. En grundlig redovisning av hela förslagspaketet återfinns i motionen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. har en strategi för ökad hälsa i form av ett 13-punktsprogram. Utöver rehabiliteringsförsäkringen vill vi ge småbarnsföräldrar ansvar och ekonomiska förutsättningar för att själva kunna utforma sin vardag och därigenom få mer tid med varandra. För anställda handlar det om att utöka utrymmet för den enskilde att påverka omfattning och förläggning av arbetstider och semester som ger en positiv inverkan på arbetsklimat och stressfaktorn. förstärker kvaliteten och tillgängligheten inom sjukvården genom fler vårdplatser, rekrytering av mer personal och införandet av en nationell vårdgaranti för att korta vårdköer. Vi vill vidare slopa det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen som inte beaktar den individuella arbetsförmågan. Ersättningen skall istället individanpassas mellan . Eftersom läkarens roll i sjukskrivningsprocessen är central vill vi tydliggöra läkarnas ansvar, ge utbildning i försäkringsmedicin en starkare ställning i läkarutbildningen och ge försäkringsläkarna en fördjupad vidareutbildning. Vidare anser vi att allmänheten bör informeras om sjukförsäkringens syfte. Vi vill bygga ut företagshälsovården genom att återinföra möjligheten förföretagsläkarna att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. På så sätt kan man snabbare upptäcka eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget. vill utreda möjligheten att privatisera dagens arbetsskadeförsäkring och därigenom ge ekonomiska incitament för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare en arbetsplats är desto lägre premie. Samtliga förslag återfinns mer i detalj i motionen för utgiftsområde 10. vill att medel till socialförsäkringsadministrationen används för att öka kvaliteten, korta handläggningstiderna, öka kontrollen av felutnyttjande samt för att ompröva äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar (tidigare sjukbidrag och förtidspension). Vi tror att denna satsning medför positiva effekter för såväl antalet sjukskrivningar som långtidssjukskrivna. För detta ändamål tillförs socialförsäkringsadministrationen , samt . Eftersom satsar på ohälso- och rehabiliteringsarbetet avvisas en del av den engångssatsning som görs på administrationen under . För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår vi med ett högriskskydd . För att få en besparing i statens budget regleras arbetsgivarnas minskade kostnader med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. föreslår att den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) ska beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning ska vara SGI-grundande. förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligt finsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänkt inkomstskatt. vill avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar. Vi föreslår istället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras och utbetalas av socialförsäkringsadministrationen. För detta ändamål tillförs anslaget 2005 och respektive 2007. Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Höjd övergångsvis garantipension (/år) 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna: Förlängd omställningspension för efterlevande utan barn till 12 mån. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer, med fritidsfast. Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. På flera punkter har regeringen gått oss till mötes . har äntligen vårt krav om att förlänga omställningspensionen hörsammats. välkomnar den aviserade höjningen av bostadstillägget för pensionärer. Vi anser dock att ännu en förbättring krävs. Det är orimligt att fritidsfastighet ingår i inkomstprövningen för bostadstillägg. krävde i valrörelsen att pensionerna till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna tidigt under nästkommande mandatperiod skulle öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån . Det klargjordes också att både skattesänkningar och pensionsuppräkningar skulle räknas in för att uppnå denna förbättring. har vi överträffat denna förväntning. Med anledning av den nya pensionsreform som trädde 2003, och som aktivt arbetat för, får de sämst ställda pensionärerna en högre pension. Dessutom kommer grundavdrag att förstärka det ekonomiska utrymmet för de med lägst pension ytterligare. Utöver detta höjer den övergångsvisa garantipensionen med . Sammantaget innebär det nya pensionssystemet, skattesänkning samt höjningen av den övergångsvisa garantipensionen för dem med lägst pension en förbättring med ca efter skatt. De i nettoförbättring motsvarar en höjning av pensionen med ca före skatt. Ramen för utgiftsområdet utökas med , och . Ekonomisk trygghet för familjer och barn 21:1 Alternativ till höjt barnbidrag med Alternativ till flerbarnstillägg efter andra barnet Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen Slopade lägstanivådagar till följd av barndagar Ny beräkning av SGI Alternativ till 13:e ersättningsmånaden Ej fullt bidrag till stödmottagare med höga inkomster 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Nytt anslag: Generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) Nytt anslag: Barndagar, 300x200 kr fr 1/7 2005 Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer bland annat i form av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring, underhållsstöd samt vårdbidrag till handikappade barn. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, d.v.s. maximalt per dag. På så sätt kan man fritt välja mellan olika barnomsorgsformer utanför hemmet, att gå ner i arbetstid, att vara hemma med barnet på heltid och även att använda några som kontaktdagar. Barndagarna införs från . Till förmån för barndagarna slopas lägstanivådagarna samt den extra pappamånaden. Den exakta utformningen av barndagarna redovisas i en motion för utgiftsområde 12. anser att föräldraförsäkringen måste stärkas ytterligare. Vi höjer därför grundnivån i föräldraförsäkringen från per dag till per dag . Vi välkomnar den aviserade höjningen av taket i föräldraförsäkringen till 10 prisbasbelopp och vill höja taket till 11 prisbasbelopp, så att av alla heltidsarbetande omfattas fullt ut av föräldraförsäkringen. vill ge alla barn rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska därför ha skyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Stödet bör uppgå till av den genomsnittliga nettokostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen. Ersättningen ska utgå till föräldrar vars föräldrapenningdagar och barndagar tagit slut. avvisar den aviserade höjningen av barnbidraget och flerbarnstillägget till förmån för valfrihet och rättvisa i barnomsorgen. För att kunna införa ett kommunalt vårdnadsbidrag anslår samt . Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 25. införs en generell graviditetspeng som kan användas av gravida i slutet av graviditeten. Pengen skall kunna användas flexibelt men kan ej sparas till efter graviditeten. anser att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Vi menar att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas. Denna förändring har vissa budgeteffekter . Vi välkomnar den aviserade höjningen av underhållsstödet som är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar med låga inkomster. anslår medel så att vårdbidrag utgår för funktionshindrade barn till biståndsarbetare. menar att familjestöden måste ha en bättre fördelningspolitisk profil. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer . Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 18. Vi vill även införa ett barntillägg i studiemedlen. Denna förändring återfinns inom utgiftsområde 16. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgår av avsnitt 8.4. Jämfört med regeringen utökas ramen för utgiftsområdet med . Ramen minskas med samt . 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Ökad finansieringsgrad () inom obligatorisk a-kassa (/mån extra) Ny beräkningsgrund för a-kasseersättning (motsvarande SGI) Färre arbetslösa, kortare söktider (Ds 1999:58) och offensiva näringslivsåtgärder Effektivare upphandling, lägre ambition. 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: mindre ökning av anslaget Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökad självfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och den enskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt. förslag att öka självfinansieringsgraden till inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till detta utgiftsområde kan minska kraftigt. Det är vidare nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta de jobb som ändå finns och erbjuds. förlorar den arbetslöse i vissa lägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter på, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. Vi föreslår inga förändringar vad gäller golv och tak i arbetslöshetsförsäkringen. samlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inom bl.a. vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder tillsammans med sänkt skatt för hushållstjänster beräknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minska något. Genom att släppa in fler aktörer på arbetsmarknadspolitikens område ökar mångfalden och valfriheten för arbetslösa. AMS avvecklas och en ny mindre myndighet inrättas. Med konkurrens ökar kvaliteten på arbetsmarknadsåtgärderna. Erfarenheterna från bl.a. visar hur en sådan arbetsmarknadspolitik snabbare kan hjälpa de arbetslösa ut i arbetslivet och därmed sänka kostnaderna kraftigt. Vi avvisar särskilda medel till friår. Denna åtgärd kan genomföras inom befintliga ramar och ska strikt inriktas på långtidsarbetslösa. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med och med 2007. Inga försök med arbetstidsförkortning 24:3 Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv och Jämställdhet. föreslår besparingar på med tanke på de ökade resurser det fått och den rationaliseringspotential som borde finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna till en gemensam myndighet, . Den väsentliga forskning som institutet bedriver bör kunna administreras och samordnas av medan forskningen bedrivs på högskolor och andra institut. kan avvecklas och en del arbetsuppgifter föras över till . De bidrag till Särskilda utbildningsinsatser som fördelar till arbetsmarknadens parter bör avskaffas . Stödet för utbildning av regionala skyddsombudsmän sköts och bör även fortsättningsvis skötas av . Delegationen för stöd till jämställdhetsintegrering bör finansiera inom sin ekonomiska ram. Ramen för utgiftsområdet minskas med , 2006 och med 2007. 25:1 Studiebidrag /mån, 10 mån. Från 1/7 2006 25:2 Studiemedel i högskoleutbildningen: bidrag (+1035 kr/år) Från 1/7 2006 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter 25:3 Studiemedelsräntor tfa ökade låneutbet. 25:2 A. Studiemedel , bidrag (+1035kr/år). 1/7 2006 25:7 Bidrag till främst fackliga organisationer. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. vill ha ett studiestödssystem som präglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. förslag innebär en satsning på såväl högskolestudenter som övriga vuxenstudenter för gymnasiestudier. Viktiga delar av detta är höjt studiebidrag för gymnasieelever och slopat fribelopp för studenter i högskola. För att renodla studiefinansieringssystemet flyttas huvudmannaskapet för korttidsstudiestödet till CSN. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med samt utökas med och med 2007. 25:1 administration, nya uppgifter 25:2 Myndigheten för skolutveckling, Mysk 25:3 Utveckling av skolväsende och skolbarnsomsorg Bevarande av Eke- & Hällsboskolorna 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen 25:17 Statligt stöd för utbildning 25:16 Nej till fackliga bidrag 25:20 Valideringsdelegation: Överförs till (25:76) 25:22-71 Ökat antal disputerade lärare inom universitet och högskola Avgår: satsning på skolor i segregerade områden 25:21-74 Forskning och forskarutbildning 25:75 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor: medel till regeringens disp. Nytt anslag: Yrkeshögskola Effektiviserad förvaltning/samordningsvinst -4,9 25:83 Myndigheten för : Överförs till (25:76) 25:85 Utvecklingsarbete inom . Medel till regeringens disp. 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Inga medel till regeringens disposition Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: Platskostnad f. 1500, 3000 resp. 4500 platser Nytt anslag: Lärlingsutbildning: ersättning för handledartj. Skolan är en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna och för samhället i stort. har varken kommunerna eller staten levt upp till sina åtaganden för utbildningsväsendet. En utbildningssatsning måste därför lägga stor vikt vid kärnverksamheten för att garantera en likvärdig utbildning över hela landet. anser att skolutveckling ska ske ute på de enskilda skolorna samt på lärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. Därför föreslår vi att Myndigheten för skolutveckling läggs ner. Istället satsar vi extra resurser på för att det ska kunna stärka sin tillsyns- och kvalitetsgranskningsverksamhet. Vi avsätter också för att stärka arbetet vid de fasta skoldelarna på och . Den socialdemokratiska regeringens satsning på högskolan är slutförd. tvingas man till indragningar av en del outnyttjade högskoleplatser. Detta visar att den kristdemokratiska kritiken varit riktig: utbyggnaden har gått för fort och medel behövs för att stärka kvaliteten. I linje med detta anslår för att öka antalet disputerade lärare. Vår övertygelse är att samhällets behov inte tillgodoses genom ensidiga insatser på akademisk utbildning. Det behövs också kvalificerad yrkeskunskap genom eftergymnasial utbildning. vill därför införa en yrkeshögskola. Sammanlagt över treårsperioden tillför vi till denna reform. Enligt finns det 272 myndigheter i . har fått femtio nya småmyndigheter. Staten skulle kunna spara och öka effektiviteten genom att sanera bland alla småmyndigheter. har därför föreslagit strategiska förbättringar i myndighetsstrukturen genom att ges fler uppgifter. För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter, såväl till stater och företag som till enskilda personer utanför EES-området. är ett kunskapsintensivt samhälle där forskningen får allt större betydelse för tillväxt och välfärd. anslår därför 75 miljoner mer än regeringen och totalt 325 miljoner över till forskning. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med och med och utökas med 2007. Kultur, medier och trossamfund Riktade åtgärder till ungdomar i riskmiljöer 28:2 Allmän kulturverksamhet: Amatörkulturens centralorganisationer Inga ospecificerade medel till regeringens disposition 28:6 Regionala teater-, dans- och musikinstitutioner 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål: Fria grupper Ej extra stöd för utgivning av vuxenlitteratur 28:22 Bidrag till regional arkivverksamhet 28:26 Bidrag till kulturmiljövård (tidigare besparing med ) 28:28 Centrala myndigheter museer, fri entré 28.31 Vissa museer, teatermuseum 28:29 Centrala museer: Nordiska 28:33 Bidrag till regionala museer (ny satsning) 28:32 Bidrag till icke-statliga kulturlokaler 28:39 Trossamfund (lokalstöd) Nytt anslag: Trossamfund verksamhet 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde, framför allt på museerna, regional kultur, fria grupper, kulturella mötesplatser samt trossamfunden. De fria grupperna står för en stor andel av de teater- och dansföreställningar som genomförs i . är det statliga stödet begränsat. Anslaget omfattas inte heller av någon pris- och löneuppräkning vilket kritiserat . För att kompensera för den bristande pris- och löneuppräkningen och för att möjliggöra nya satsningar ökar vi anslaget med den kommande treårsperioden. vill förändra regeringens satsning på fritt inträde till museerna. Vi anser att satsningen ska gälla barn och ungdomar upp till samt gälla på både de regionala och de statliga museerna. På så sätt sprids satsningen i hela landet som det innebär att vi sparar resurser som istället kan användas bland annat till en kvalitetssatsning på museernas samlingar på den kommande treårsperioden. Kvalitetssatsningen omfattar både de regionala och de centrala museerna. Det finns stora behov av insatser såväl för att bevara samlingarna som för att förbättra museernas säkerhet mot brand och stöld. Kulturen får inte begränsas till en avgränsad sfär utan måste genomsyra samhällets alla delar och nå alla människor. Därför satsar särskilt på den regionala kulturen och de kulturella mötesplatserna, satsningar som ska göra kulturen tillgänglig för fler människor. Allt fler byggnader och kulturmiljöer har fallit inom ramen för ansvarsområde för kulturmiljövård och det finns därför stora behov av satsningar på området. föreslår därför en ökning av anslaget till kulturmiljövård. Det statliga anslaget till trossamfunden har minskat . Eftersom anser att trossamfunden bedriver en viktig verksamhet bland annat för ungdomar ökar vi det statliga bidraget till trossamfunden med den kommande treårsperioden. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens beräkning utökas med . För budgetåren 2006 och 2007 minskas ramen med 34 respektive till följd av att avslår regeringens föreslagna satsning på ungdomar i riskmiljöer. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förbättringar för barnfamiljer: Bort med individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Höjt bostadsbidrag med /barn Avgår: S förslag till ökat barnbidrag : Nationellt forum för hållbar utveckling 31:11 Avveckling av byggkostnadsforum 31:11 Investeringsbidrag för hyreslägenheter (vxl till sänkt skatt) 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Nytt anslag: Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott Nytt anslag: Bidrag till studentbostäder Nytt anslag: Forum för äldres boende Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen ska slopas.