mot · GS02MJ368 · 2004-09-30 00:00:00 — Det är därför viktigt för den svenska industrins konkurrenskraft att energikostnaderna hålls på en rimlig nivå. anser att den energipolitik som vi presenterat på ett betydligt bättre sätt än regeringens nuvarande politik tar hänsyn till svensk industris behov av trygg och kostnadseffektiv elenergi. som man inte skall underskatta konflikten mellan de insatser som görs för att minska växthuseffekten och industrins kortsiktiga lönsamhetstänkande bör man också uppskatta att det land som tidigt gör en omställning mot mindre oljeberoende kan få konkurrensfördelar. En omställning gör industrin mindre känslig för plötsliga höjningar av oljepriset och den är också ofta pådrivande för nya tekniska innovationer, innovationer som i sig kan vara både till fördel för industrin och möjliga exportprodukter. Industrin påverkas nu av införseln av EU:s handel med utsläppsrätter, vilket som tidigare påpekats är positivt till. som det är viktigt att klimatmålen nås kortsiktigt till 2010 och långsiktigt till 2050 vill självfallet värna om att svensk industri får konkurrera på rättvisa villkor med utländska företag. Därför har vi verkat för att man så länge utsläppsrätterna delas ut gratis man gör detta enligt s.k. benchmarking där alla industrier får samma tilldelning inom ett segment, vilket skulle gynna de industrier som tidigt satsat på bra miljöarbeten. Vår principiella inställning är dock att utsläppsrätterna bör fördelas via aktion och att , bör verka för att denna princip gäller för nästa period. En bostadspolitik som gynnar miljön Bostadssektorn har varit en sektor som minskat sitt bidrag till växthuseffekten. Trots detta anser flera bedömare att bostadssektorn fortfarande har stora möjligheter att utan negativa konsekvenser minska sitt bidrag till växthuseffekten. Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. Det bör framför allt inom uppvärmningssidan finnas goda möjligheter att t.ex. skifta till biobränslen. bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen 2050. I vår motion En bra boendemiljö och bra boende för miljön presenterar vi ett antal konkreta åtgärder för att uppnå detta. Dessa inkluderar bland annat: åtgärder för att underlätta energibesparande åtgärder i offentliga lokaler, åtgärder för att påskynda energibesparande åtgärder och energikonvertering i privata fastigheter, åtgärder för att underlätta en fortsatt utbyggnad av biobränslen för fjärrvärme, åtgärder för att underlätta utbyggnad av småskalig fjärrvärme. Om minskningen av fossila bränslen sätts i fokus är det viktigt att avgifts- och skattepolitiken på elproduktion och på olja matchas på ett sådant sätt att husägare vid utbytesinvesteringar ej väljer det oljeeldade alternativet. Jordbrukssektorn måste arbeta för mindre klimatpåverkan Jordbrukssektorn står för en tämligen stor andel av klimatgaserna. Detta dels genom utsläpp av koldioxid från sina maskiner, dels genom utsläpp av metangas. anser att jordbruket också måste bidra till sänkningen av klimatgaserna, ser vi stora möjligheter för jordbruket att t.ex. bli leverantörer av biobränsle. Konkret vill vi bland annat att ett av målen för de svenska landsbygdsutvecklingsprogrammen (LBU-programmen) skall vara att minska jordbrukets negativa klimatpåverkan. Vidare vill vi endast sänka jordbrukets dieselskatter om man också gör motprestationer genom att öka inblandningen av biobränslen. Regeringen bör också få i uppdrag att utreda vilka åtgärder som kan krävas för att minska jordbrukets klimatpåverkan framför allt vad avser utsläpp av metan. Trafiken den största utmaningen måste sikta på att långsiktigt lösa problemen med hållbara kommunikationssystem. har föreslagit att skall ta fram en strategi för en minimerad användning av fossila bränslen inom energi- och transportsektorerna. Energieffektivisering och effektivisering av transporter är naturligtvis en del av en sådan strategi men den kommer att behöva så mycket mer. anser att detta bör inkludera en ökning av spårbunden trafik framför allt i storstadsregionerna. Framför allt är bilen i princip det enda rimliga sättet att färdas på för människor i lands- och glesbygd. Det är därför viktigt att främja utvecklingen mot alternativa bilbränslen. Även här finns det anledning för att befinna sig i forskningsfronten, särskilt med tanke på landets långa tradition inom bilindustrin. vill därför att satsar på forskning inom denna sektor. anser att det är viktigt att andelen biobränsle i drivmedelsanvändningen successivt ökar i enlighet med bl.a. EU:s biodrivmedelsdirektiv. Det är angeläget att det garanteras hållbara villkor för framtagande och försäljning av förnyelsebara drivmedel. I energiskattedirektivets artikel 16 (2003/96/EG) regleras medlemsstaternas möjlighet att under tillsyn av skattemyndigheterna tillämpa skattebefrielse eller nedsatt skattesats för vissa skattepliktiga produkter av biologiskt ursprung, bland annat när dessa används som motorbränsle. Nuläget i är att även alternativa bränslen utsätts för både energiskatt och koldioxidskatt. Dock görs vissa tidsbegränsade undantag. Regeringen bör ta bort koldioxidskatten på förnyelsebara bränslen typ biobränslen. Detta eftersom även om dessa energikällor avger koldioxid är det koldioxid i som befinner sig i ett tidsmässigt snabbt kretslopp. Det är också rimligt att ta bort energiskatterna för nya alternativa bränslen för att göra det möjligt att i ett uppbyggnadsskede konkurrera på marknaden. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att framställningen av drivmedlet måste ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningen minskar. Hälften av etanol och en fjärdedel av världens etanol produceras ur eten, som i sin tur produceras från råolja. Etanol bör ur miljösynpunkt framställas på ett miljömässigt sätt och ur växande gröda. Ett certifieringssystem bör införas för att säkerställa den totala miljönyttan. Vidare behöver miljöklassning av drivmedel justeras eftersom inblandning av alternativa drivmedel ofta får en sämre miljöklassning på grund av tekniska parametrar - ej på grund av miljöegenskaperna. Kokpunktsintervall, densitet och ångtryck styr exempelvis inte giftigheten på drivmedel och avgaser. Ett problem vid övergången till biobränslen är ofta att infrastrukturen avseende t.ex. pumpstationer inte är uppbyggd. Det har framförts förslag om att lagstiftningsvägen ta fram krav på att samtliga bensinstationer skall ha minst en pump med alternativt bränsle. vänder sig emot ett sådant förslag av två skäl. Det skulle kunna leda till ytterligare nedläggning av bensinstationer i glesbygden, och det kan snedvrida konkurrensen mellan de alternativa teknikerna. Det senare då bensinstationerna troligen väljer bränslen som är lätta att använda i befintlig utrustning vilket missgynnar t.ex. biogas. Regeringen bör istället undersöka hur lokala aktörer kan samverka kring utbyggnaden av infrastruktur för olika alternativa bränslen. Här bör man undersöka hur olika bidragssystem kan användas för att stödja en positiv utveckling. LBU-bidrag skulle t.ex. kunna användas för omstrukturering vad avser jordbrukets drivmedelsanvändning. Slutligen anser att forskningsinsatser kring andra alternativa energislag, exempelvis vätgas, bör intensifieras. Börja ta tag i de övriga klimatgaserna Fokus har framför allt varit på utsläppen av koldioxid men det finns flera andra gaser som också bidrar till växthuseffekten. Kyotoprotokollet nämner framfört all fem stycken, som beskrivs i tabellen nedan. Det är nu dags att också ta fram tydliga strategier för hur man skall minska klimateffekten också av de återstående växthusgaserna. Det är rimligt att dessa också blir en del av EU:s handel med utsläppsrätter. Regeringen bör presentera för vilka strategier man tänker sig för att minska dessa utsläpp, framför allt på EU-nivå. Klimatpåverkan relaterat till koldioxid (enligt FN:s klimatpanel 2001) Andel av utsläppen i uttryckt som koldioxidekvivalenter (officiella rapport till klimatkonventionen) HFC 134a (ett av fluorkolvätena) CF4 (en fluorkarbon) Förbered för effekten av klimatpåverkan Det är uppenbart att även om världen kraftigt hade minskat sina koldioxidutsläpp så kommer man trots det inte att kunna undvika vissa klimateffekter. Då det dessutom tyvärr är så att ingen sådan kraftig minskning är på gång kan vi utgå från att dessa effekter med tiden blir allt tydligare. måste därför arbeta för att minska de negativa effekterna av ett nytt klimat. har gjort beräkningar på flera troliga scenarier och kortfattat pekar dessa på mer nederbörd under de kalla årstiderna samt i norr och mer torka i söder. De allvarligaste riskerna är med all sannolikhet översvämningar och därpå följande problem som erosion, ökad belastning på dammar och naturligtvis skador på fastigheter och infrastruktur. Regeringen bör öka informationen till berörda parter kring dessa problem, framför allt behövs en dialog kring problemen med landets kommuner. Kunskapsinventeringen kring dessa frågor är också viktig, och vi föreslår att detta blir en prioriterad uppgift för () att ytterligare stärka denna kunskapsinventering Många områden också inom energiproduktionen kan bli påverkade av klimatförändringarna. Vattenkraften kan t.ex. påverkas dåökade kraftiga regn kan påverka anläggningarna. ser vi problem med översvämningar vid t.ex. snösmältningen. Det är viktigt att vattenkraftsproducenterna tar sitt ansvar för att minimera översvämningar genom att avleda vatten på rätt sätt vid kraftiga regn eller snösmältning. Det är också väsentligt att man studerar och planerar för hur vattenkraftens villkor kommer att förändras med ett ändrat klimat.