ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T261 · 2004-09-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen så att polis eller markägare ges befogenhet att snabbare än transportera bort bilar som lämnats utefter vägar eller på annan plats ute i naturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att höja skrotningspremien för gamla bilar.1 1Yrkande 2 hänvisat till MjU. Vi möts allt oftare av bilar som lämnats i diken efter dikeskörning, på parkeringsplatser eller på andra platser ute i naturen. Ofta är bilarna äldre och i dåligt skick. Det dröjer inte många dagar förrän dessa bilar blir utsatta för inbrott och diverse skadegörelse. Om inte bilägaren tar ansvar för sin bil och själv tar ansvar för bortforsling av sitt felaktigt placerade fordon är det viktigt att detta kan få utföras av annan person. Eftersom dessa bilar är olämpligt placerade och kan betraktas som en riskfaktor både för andra trafikanter och inte minst för miljön, är det viktigt att en lagändring kommer till stånd som möjliggör att dessa bilar får omhändertas och transporteras till närmaste bilskrotningsföretag utan kostnad för den som behöver bli av med fordonet. trafikeras våra vägar av många gamla och miljöförstörande bilar. Ett bra sätt att stimulera dessa bilägare att skrota sina bilar är att höja bilskrotningspremien. Där föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att höja skrotningspremien för gamla bilar.
mot · GS02T262 · 2004-09-21 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till om att införa ett båtregister. begär att regeringen återkommer med förslag till om att införa båtskatt.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. betalar man skatt för sitt boende, även fritidsboende. Däremot behöver man inte skatta för sin fritidsbåt. En båtskatt skulle ge välbehövliga inkomster till staten. Men detta är ändå inte huvudargumentet för att införa en sådan skatt. Det viktigaste skälet är alla de kostnader som båtägare genererar utan att i tillräcklig utsträckning bidra. Kommunerna betalar för hamnar, där båtarna kan lägga till. Rengöring av stränderna som följd av båttrafiken ligger också på kommuner/privata boende längs kusterna. Staten har ansvar för och större föroreningar som båttrafiken orsakar. Allt detta kostar, trots att dessutom bärs upp av ideella krafter. På samma sätt som på land förekommer vårdslöshet och fylleri i sjötrafiken. Kontrollen till sjöss är dock i det närmaste obefintlig. Här behövs mer resurser. För att kunna ta ut skatt måste först ett register för fritidsbåtar upprättas. Detta register bör omfatta större och/eller motordrivna båtar. Ett båtregister är dessutom en nödvändig förutsättning för en effektiv bekämpning av båtstölder och andra brott till sjöss.
mot · GS02T263 · 2004-09-28 00:00:00 — Statligt fritidsbåtsregister och båtskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett statligt fritidsbåtsregister inte skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att båtskatt inte skall införas.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. Att kunna komma ut på sjön och ut i skärgården är för många svenskar en självklarhet men också ett välbehövligt andningshål. Många sparar och snålar för att ha råd att ha kvar sin fritidsbåt och därmed möjligheten till en aktiv fritid i den fantastiska miljö som Sveriges sjöar och skärgård erbjuder. är ett av världens båttätaste länder. Två miljoner svenskar ägnar sig åt aktivt båtliv i någon form. En majoritet av svenska folket, fem miljoner svenskar, åker med en fritidsbåt minst en gång per säsong. Av 1 500 fritidshamnar är 600 permanenta gästhamnar. Statistikuppgifterna styrker det faktum de allra flesta kan hålla med om - båtliv är en väsentlig del av svenskarnas yrkes- och fritidsliv. Regeringen fortsätter att driva frågan om ett nytt statligt fritidsbåtsregister i höstens budgetproposition. Frågan har utretts av som inte entydigt ger goda argument för ett sådant. Det resonemang som ligger bakom sägs vara tanken på en obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar. Det finns ett frivilligt båtregister hos stöldskyddsföreningen som tycks fungera mycket bra. Det som staten kan tänkas vilja ha ett eget register till är att kunna beskatta båtägare. Båtägare som betalar dryga bensin- och dieselskatter. behöver färre skatter och inte fler. Resonemanget om att annan egendom beskattas skall vara ett argument för att även beskatta båtar, är fel. Det är snarare så att dessa skatter också borde avskaffas. Man har bl.a. framfört uppgifter om att fritidsbåtstrafiken kostar . Detta stämmer inte överens med den utredning angående samhällets kostnader för fritidsbåtar som gjordes 1999. I utredningen dras slutsatsen att fritidsbåtarna faktiskt skapar mervärden för . Statens inkomster från fritidsbåtarna överstiger vida utgifterna varför en båtskatt alltsåär både onödig och principiellt felaktig. har otroligt rikt båtliv som än så länge utövas av människor i alla inkomstlägen, och att belasta båtlivet med ännu fler pålagor gör att allt färre har råd att delta. En sådan utveckling vore mycket olycklig.
mot · GS02T264 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ortsnamn på de svenska statsisbrytarna. har de svenska statsisbrytarna sin sommarförtöjningsplats vid gamla malmhamn i . Det innebär att isbrytarna har som hemmahamn, eftersom de opererar efter olika delar av kusten . Varje fartyg har ett ortsnamn i aktern, i isbrytarnas fall står det , en ort som isbrytarna sällan eller aldrig har orsak att besöka. Anledningen är att det är som står som ägare till isbrytarna. Eftersom ägarens hemvist i detta fall är så blir det också isbrytarnas ortsbeteckning. Det är svårt att motivera varför det skulle vara nödvändigt att ange ett annat ortsnamn på isbrytarna än de orter som de är stationerade på eller verkar vid. Identifieringen av fartygen skulle inte försvåras. Något tvivelsmål om ägarförhållande skulle knappast heller uppstå. Varför den nuvarande ordningen råder är däremot svårare att förklara. Ortsnamnen på isbrytarna bör därför ändras till att gälla den ort där de har sin sommarförtöjningsplats.
mot · GS02T266 · 2004-09-24 00:00:00 — Förarbevis och körkortsålder för moped tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lag om förarbevis skall införas på moped klass II. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomar skall få köra moped från det år de fyller . Krav på förarbehörighet för mopeder Mopeder delas in i två klasser, moped klass I och moped klass II. För att få köra moped klass I, den som ofta kallas EU-mopeden, måste man ha körkort, traktorkort eller förarbevis för moped klass I. För att få köra moped klass II räcker det med att man har fyllt . De "gamla", nationellt godkända, mopederna som är konstruerade för en hastighet av högst tillhör klass II. De mopederna kan man köra . För att få förarbevis för moped klass I måste man genomgå en särskild utbildning och godkännas vid ett kunskapsprov. Utbildningen innehåller både teoretiska och praktiska moment medan det avslutande provet är enbart teoretiskt. De områden man får lära sig om under utbildningen är: fordonskännedom, trafikregler, trafikens förrädiska situationer och människans begränsade förmåga. I utbildningen ingår också manöverträning och praktisk tillämpning. Kunskapsprovet omfattar 25-35 frågor om fordonet, regler, människan, risker och miljön. Man måste ha rätt på av frågorna för att bli godkänd. Utbildning och examination anordnas bl.a. hos trafikskolor, motororganisationer, studieförbund och frivilligorganisationer. Utbildare och examinatorer måste godkännas av . Kunskaperna i trafik- och fordonsfrågor är oroväckande låga bland våra ungdomar. Det kan vi bl.a. märka genom alla de olyckor som mopedister är inblandade i och där det visar sig att de inte känner till t.ex. högerregeln. Därför bör det införas en lag om att alla som kör moped måste ha ett förarbevis. Börja köra moped det år man fyller får man inte börja köra moped förrän man fyllt . Det innebär att ungdomar som är födda sent pååret inte kan vara ute och åka moped tillsammans med sina klasskamrater som är födda tidigt pååret. För deras föräldrar blir det svårt att motivera varför denna datumgräns finns - varför den ene men inte den andre av två kompisar födda får köra sin moped. Utan argument minskar förälderns auktoritet och det blir svårt att hindra att barnet begår brott genom att köra moped före sin 15-årsdag. I den här åldern betyder gruppidentiteten mycket, en avvikelse får stora proportioner och den som inte har "fyllt moppe" blir kanske utanför gemenskapen. Av den anledningen bör man utreda möjligheten att ungdomar får köra moped det år som de fyller . Om man fattar beslutet att alla ska ha förarbevis för att få köra moped så innebär det att ingen får ett förarbevis förrän personen har fått godkänt på sin moppeexamination.
mot · GS02T267 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra ett tillägg i körkortslagen så att samtliga nordiska körkort omfattas. I accepteras färöiska körkort såsom varande danska. De kan fritt bytas in eller användas som de är. I accepterar vi danska och övriga nordiska länders körkort. accepterar dock inte färöiska körkort, och accepterar inte heller att byta in dem mot svenska körkort om har passerat från det att personen med det färöiska körkortet inflyttat till . En färöisk man har bott i och har färöiskt körkort. Han har inte haft problem med sitt färöiska körkort då han ville skaffa tillstånd att övningsköra med sin dotter. Enligt regler kan detta tillstånd bara beviljas för körkort utfärdade av eller annat EU/EES-land. Mannen berättade att han vid ankomsten till fick erbjudandet att byta in sitt färöiska körkort mot ett svenskt (kunde bara ske första året). Detta var före EU-medlemskap. Mannen gjorde dock inte detta eftersom det inte behövdes . Mannen berättade att han även utan problem skulle kunna byta in sitt färöiska körkort mot ett vanligt danskt dito (om han hade bott i ). Eftersom godkänner danska körkort så menar han att borde kunna acceptera det Färöiska med tanke på att accepterar det färöiska. Det som enligt mannen borde vara relevant är att det färöiska körkortet är av samma kvalitet som det svenska. En ändring kan enklast ske genom att tillägget "eller " tillförs lagtexten, som då skulle lyda: 1 § Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES eller gäller i enligt sitt innehåll."
mot · GS02T269 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringar i vägnätet i . Vägarna i måste förbättras En utbyggnad och förbättring av vägnätet i måste ske . Riksvägar liksom andra vägar i är i dåligt skick och i stora behov av förbättringar. Regeringens investeringsplaner när det gäller vägar ger anledning att tro att E 6 och andra angelägna vägprojekt i kommer att försenas. Det tidigare löftet att E 6 skulle vara utbyggd till motorväg 2007 ser inte ut att kunna uppfyllas. talar regeringen om att E 6 skall vara utbyggd och då eventuellt som trefilsväg. Enligt region befarar man dock att E 6 inte kommer att vara färdig ens . Detta vore en skandal År har olika regeringsmedlemmar lovat och beslutat att E 6 skall vara utbyggd till motorväg . E 6 är mest olycksdrabbade europaväg på de sträckor, som inte är utbyggda till motorväg. Det finns många orsaker till detta: Vägen har en mycket ojämn standard, bitvis smal och krokig, vilket leder till onödiga risker vid omkörningar. Andelen tunga lastbilar är stor. Vägen går rakt igenom många samhällen, där hastigheten är begräsad . Alternativa vägar till E 6 saknas i stor utsträckning. Turisttrafiken innebär att trafiken under vår och sommar flerdubblas. Fler än 1 000 människor har skadats på mellan och , med mänskliga lidanden och stora samhällsekonomiska kostnader, som följd. E 6 är också en viktig transportled för både svenska och norska transporter. Sammanfattningsvis innebär en utbyggnad av till motorväg till norska gränsen bl.a. följande miljöfarligt gods kan transporteras utanför tätorterna Det är därför mycket oroande att regeringen i årets budget inte anvisar region de pengar som behövs för att följa tidigare fattade beslut. Det är skrämmande att veta att regeringens politik kommer att leda till att fler människor än nödvändigt kommer att förolyckas på . Detta är en följd av att E 6-utbyggnaden försenas. Regeringen riskerar än en gång att svika . Vare sig riksdagsbeslut eller vallöften verkar regeringen kunna uppfylla. Medel för att fullfölja utbyggnaden av till motorväg måste tas fram. Utbyggnaden får inte försenas mer. Utbyggnaden måste också vara till en motorväg och inte till en trefilsväg.
mot · GS02T270 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . har alltför dåliga vägar. Regeringen har satsat alltför lite pengar på utbyggnad av vägar. Förutom att väganslaget bör höjas är det viktigt att man tar till vara den typ av finansiering som PPP innebär. PPP (Public and Private Partnership) innebär att privata konsortier sköta finansiering, byggnation och drift av en väg . Genom detta kan samhällsekonomiskt lönsamma investeringar förverkligas tidigare än vad som annars skulle skett. PPP-modeller är något som i allt större utsträckning används internationellt för både väginvesteringar och för andra infrastrukturinvesteringar. och är exempel på länder där PPP-finansierade vägar kommit att bli byggda än vad som hade varit möjligt genom konventionell finansiering. De utvärderingar som gjorts visar att utbyggnadstakten i PPP-projekt blir jämnare och att kostnaden för både byggnation som underhåll minskar. Statens kostnad blir därigenom även något lägre, men måste anslagsmässigt täckas genom årliga anslag för drift och amortering. Jag anser att PPP-finansiering bör utnyttjas i högre grad än . Ett exempel där detta med fördel skulle kunna användas är vid utbyggnaden av mellan och . Då medel för utbyggnad av denna väg saknas i budgeten föreslår jag att denna för fordonsindustrin, pendlare och andra trafikanter så viktiga väg byggs ut till motorväg. PPP-finansiering bör kunna utnyttjas för att detta motorvägsbygge skall komma till stånd. Men denna väg, som är en livsviktig väg för fordonsindustrin liksom för många pendlare och trafikanter, har ännu inte blivit byggd.
mot · GS02T271 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till att prioritera utbyggnaden av . E 22:an har också varit av stor betydelse för inomregionala balans eftersom den sammanbinder de sydvästra delarna med de nordöstra och på så sätt ger en större del av möjligheten att bli en del av . Tillväxtförutsättningarna är olika i de västra delarna jämfört med de nordöstra delarna av och det är därför viktigt att man i ett tidigt skede tar tag i dessa problem. En utbyggnad av skulle även ge möjligheter för kommunerna i nordöstra , som inte alls har samma befolkningsutveckling som övriga , att kunna locka till sig både boende och företag och på så sätt öka tillväxten i hela regionen. Men för att detta ska bli verklighet krävs det bra kommunikationer i form av buss, tåg och inte minst, vägar. I nationella plan för utbyggnad ingår inte E 22:an. Vi ser detta med oro eftersom E 22:an ocksåär en strategisk livsnerv genom som kommunicerar med stora delar av . Den är också viktig för näringslivet i , , , och i och med att och de baltiska länderna gick med i Europeiska unionen har E 22:an blivit en förutsättning för att utveckla goda förbindelser till de växande marknaderna i . En stor del av de varor vi importerar och exporterar till transporteras också på . Vi vill att regeringen ser över möjligheterna att tidigarelägga byggstarten för E 22:an så att den kan vara utbyggd till 2010.
mot · GS02T272 · 2004-09-28 00:00:00 — Alkolås i statens nya bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås i statens nya bilar. Konsumtionen av alkohol ökar i vårt samhälle och därmed också problemet med alkohol och bilkörning. kör många tusen påverkade förare på våra vägar. Ca 6 000 personer blir av med körkortet på grund av rattfylleri. Många personer dödas i trafiken av skador som är relaterade till alkohol och bilkörning. Det krävs olika insatser för att minska skadorna i trafiken, t.ex. information och ökad kontroll. Men också krav på bilindustrin att utveckla fordonen på så sätt att det inte går att kombinera bilkörning och alkohol. En utveckling av alkolåsen är nödvändig. Men det måste också finnas en efterfrågan på alkolås och här har samhället ett särskilt ansvar att driva på utvecklingen, inte minst för att minska samhällskostnaderna för de skador som relaterar till problemet alkohol och bilkörning. Kommuner, landsting och stat är stora inköpare av bilar. De borde kunna bli ett föredöme för andra stora organisationer och företag och ställa krav på biltillverkarna för att på så sätt öka tryggheten för sina medarbetare. När nya upphandlingar av fordon görs bör dessa fordon utrustas med alkolås. Det bör också utredas om andra grupper inom viss yrkestrafik borde åläggas att köra bilar med alkolås i syfte att uppnå nollvisionen i trafiken.
mot · GS02T273 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europakorridoren. är en del av . Detta är ett faktum alldeles oavsett vad man har för uppfattning om EU. Det är ett faktum att ligger i utkant. Det innebär konkurrensnackdelar till exempel i form av längre avstånd. Den nackdelen måste vi kompensera genom en väl utbyggd infrastruktur. har där en central roll. Inom EU pågår arbetet med de transeuropeiska transportnätverken (TEN-T) som syftar till att stärka järnvägens ställning genom en omfattande utbyggnad. Europabanan och Götalandsbanan - Europakorridoren - som omfattar ett område från till /måste ses som en viktig del av den utbyggnad av järnvägen som planeras i . Europakorridoren har blivit ett ännu intressantare projekt genom att byggandet av en fast förbindelse över Fehmarn Belt har kommit närmare ett förverkligande. De tyska och danska regeringarna arbetar nu med inriktningen att den fasta förbindelsen ska komma till stånd. Det är angeläget att den samverkar med och så att förbindelsen över Fehmarn Belt blir en del i ett europeiskt höghastighetsnät där också ingår. Järnvägssatsningarna i måste ha ett europeiskt perspektiv. Det innebär bland annat att behovet av höghastighetsstandard måste beaktas.
mot · GS02T275 · 2004-09-23 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i vägtrafikförordningen att telefonering under bilkörning ej blir tillåtet. Många personer i har bil och mobiltelefon. Det blir allt vanligare att man ser personer som framför sin bil som de sitter och håller i en mobiltelefon och samtalar med någon. Många utredningar visar att man är okoncentrerad på bilkörningen om man samtalar med någon även om man har handsfree-utrustning. Det blir också allt vanligare att folk sitter och skriver SMS under bilkörning. Som ett exempel vill vi ange något som en av oss blev utsatt för på . Jag stod och väntade på grön signal när en personbil stannade för rött ljus. När jag fick grön signal började jag gåöver påövergångsstället. Personen i bilen som stod för rött ljus satt och samtalade i mobiltelefon. Föraren hade lagt i växeln och satt med kopplingen nere. Okoncentrerad som han var på grund av sitt mobilsamtal släppte han upp kopplingen och jag blev påkörd. Tur i oturen fick jag inga skador. Allt oftare kan olyckor härledas till att folk sitter och pratar i mobiltelefon. Därför begär vi att regeringen lägger fram förslag på att man måste parkera bilen om man skall använda mobiltelefonen.
mot · GS02T276 · 2004-09-24 00:00:00 — Timmerlastbilar med tung last tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om timmerlastbilar med tung last. mätningar , på nära visar att nio av tio timmerbilar kör med övervikt. Medelvikten ligger enligt denna mätning på , vilket är mer än lagen tillåter. Det framkom att vissa bilar hade betydligt större övervikt, ända upp till . Problemet kvarstår fortfarande. Övervikt sliter hårt på redan illa underhållna vägar i skogslänen, och kostnaderna kan räknas till , om inte mer. En enda 60-tons lastbil sliter lika mycket som tiotusen personbilar! Dessutom utgör dessa bilar en stor trafikfara med långa bromssträckor som följd av övervikten. mätning visade också att timmerbilar ofta hade alldeles för hög hastighet, vilket ytterligare ökar faran i trafiken. Transport av timmer med lastbilar är en förutsättning för skogsindustrin. För att transporterna ska vara säkra och skonsamma för vägar är det viktigt att industrin tillsammans med åkerinäringen och transportfacken tar sitt ansvar för att begränsa överlaster. Genom information, samarbete mellan berörda myndigheter och näringar och liknande åtgärder skulle samhället spara betydande summor i vägunderhåll och kunna använda dessa medel till andra angelägna ändamål. Om alla skulle följa angivna regler skulle trafiksäkerheten öka och vägslitaget minska.
mot · GS02T277 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enskilda vägar. För många som bor på landsbygden har vägarna en stor betydelse för att kunna resa till och från arbete m.m. En mycket stor andel av vägnätet utgörs dock av enskilda vägar. Statsbidrag utgår till drift och underhåll men täcker endast en del av kostnaden. De boende längs enskilda vägar får förutom insatser i form av arbete utförda på vägen även betala en avgift till vägföreningen, en avgift som i många fall kan vara betungande. De enskilda vägarna har dessutom betydelse för friluftslivet genom att de används som transportled till stränder, skogar osv. Det är inte rimligt att en del av befolkningen skall betala nyttan av vägen, medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel. Det är i allra högsta grad orättvist, och staten bör ta ett större ansvar för det enskilda vägnätet.
mot · GS02T279 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta betydelse som en del av infrastrukturen i inland. Den statliga myndigheten har fått i uppdrag att utreda möjligheterna till ett effektivare trafikssystem för flyget i inland. Bakgrunden är bland annat de höga kostnaderna för flygupphandlingen jämfört med vad som förväntas vid beslutet att införa allmän trafikplikt. presenterades en utredning . I utredningen står: "Analysen ovan tyder på att det skulle vara möjligt att ersätta flygtrafiken från åtminstone en av inlandsflygplatser med marktransport till annan flygplats." Flygplatstätheten gör att det i praktiken kan gå snabbare att från åka bil till och ta flyget därifrån än att använda sig av den egna flygplatsen . Överlappning mellan flygplatserna är stor i området. Rikstrafiken anser att det vore rimligt att berörda kommuner samlade sig kring en satsning på en flygplats i stället för att sprida underlaget på flera. Flyget är en oehört viktig del av infrastrukturen för inland. Utredningens skrivningar har skapat stor oro för att inte kommer att omfattas av trafikplikten, vilket påverkar regionens möjligheter till utveckling negativt. Det är därför min bestämda uppfattning att för framtiden säkra utvecklingen i regionen genom att fortsatt trafikera flygplats .