mot · GS02Kr262 · 2004-09-29 00:00:00 — Dagens statsbidragssystem till folkbildningen är i sin konstruktion konserverande. som börjar arbeta med nya grupper får inte erforderligt stöd eftersom stödet beräknas utifrån de kurstimmar ett studieförbund historiskt haft. Detta system drabbar av naturliga skäl nya studieförbund. Ett sådant exempel är det muslimska studieförbundet som inte får erforderligt stöd med dagens statsbidragssystem. För att stimulera framväxten av nya studieförbund som kan nå nya grupper ska statsbidragssystemet ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fördelningsprinciperna för statens ekonomiska stöd till folkbildningen ses över så att nysatsningar inom folkbildning och integration gynnas. De nya svenska invandrarorganisationerna kan vara starten på en ny folkrörelse i . Nya föreningar, sammanslutningar och religiösa trossamfund etableras och blir en del av det svenska samhället. Demokratin gynnas av enskilda människors engagemang - engagemanget skapar ett aktivt deltagande i samhällslivet. Integrationspolitiken har byggt på ett ovanifrånperspektiv. Det finns en övertro på att integration skapas genom statligt styrda insatser. Vi måste bli mer lyhörda för initiativ och engagemang som kommer underifrån - det civila samhället kan utgöra en mycket stark kraft. Aktiva organisationer, föreningar och religiösa sammanslutningar kan bidra till mer dialog mellan människor med olika etnisk bakgrund. Den enskildes engagemang i samhällslivet är i sig ett viktigt mål, eftersom det bidrar till att stärka demokratin. Det är därför viktigt att politiker och tjänstemän för en nära dialog med den nya folkrörelsen. Bra initiativ måste uppmuntras - i stället för att dela ut kortsiktiga bidrag till olika föreningar utan direkt uppfattning om projektens innehåll. Engagemang och entreprenörskap måste uppfattas som något positivt. I synnerhet bör idéer och projekt som stärker demokratin uppmärksammas. Folkbildningens roll för integration Det finns stora möjligheter för folkbildningen att spela en mer aktiv roll i integrationsarbetet. Folkbildningen skulle kunna bidra till delaktighet i det civila samhället för många av de nya svenskarna. Ett projekt som mot denna bakgrund förtjänar stöd är det muslimska studieförbundet , icke-statsbidragsberättigat, som utvecklar sin verksamhet genom ett samarbetsavtal med . Samarbetet mellan de båda studieförbunden bygger på individens vilja att engagera sig och projektet är en naturlig och positiv möjlighet att stärka svenska muslimers rätt och möjlighet att delta i samhällslivet. Projektet är långsiktigt och kan nå ut till muslimer i hela landet. planeras verksamhet, studiecirklar och annan folkbildningsverksamhet, för upp till 100 000 personer. De strukturella förutsättningarna finns redan genom samarbetet med och förutsättningarna för att projektet skall bli en framgång är stora. Jobb och kunskaper i språk är nycklarna till en framgångsrik integration. Men integrationspolitiken bör även bidra till att stärka det civila samhället - folkbildningen kan här spela en nyckelroll. Folkbildningens roll i och betydelse för integrationsarbetet måste betonas mer. Det nämns bland syftena med statsbidraget till folkbildningen att statsbidraget skall stödja sådan verksamhet som riktar sig till invandrare. Likaså skall sådan verksamhet stödjas som gör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och att skapa engagemang för samhällsutvecklingen. Dagens statsbidragssystem till folkbildningen är dock i sin konstruktion konserverande. som börjar arbeta med nya grupper får inte erforderligt stöd eftersom stödet beräknas utifrån de kurstimmar ett studieförbund historiskt haft. Detta drabbar t.ex. det muslimska studieförbundet och det samarbete som Ibn Rushd har med Sensus. Statsbidragssystemet bör ses över för att tillse att det inte bidrar till en konservering av studieförbunden. Ska nya grupper kunna nås och nya förbund skapas måste statsbidrag ges på ett sätt som uppmuntrar att folkbildningen vänder sig till nya grupper.