ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K326 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnorepresentation. Resolution nummer 2003, om genderbalanserad representation i parlamentariska församlingen, blir förhoppningsvis lika normgivande för länder och EU som vi erfarit från tidigare ställningstagande. Hänsyn bör tas till att även har intagit en positiv ställning i frågan. EU skiljer på mänskliga rättigheter och kvinnliga rättigheter. Andelen kvinnor i det direktvalda är relativt låg. Endast 222 av parlamentets totalt 732 ledamöter är kvinnor. En siffra som tydligt visar att arbetet med jämställdhet måste intensifieras, även när det gäller representativitet. av parlamentarikerna i bör vara kvinnor efter nästa val. När EU internt ska utse olika representanter måste det ske en förbättring vad gäller representativiteten. Där måste andelen kvinnor öka betydligt snabbare än . I linje med resolution kan en regel redan under innevarande mandatperiod införas. För att uppnå en genderbalanserad representation krävs aktiva åtgärder, främst i respektive medlemsland men även inom EU samarbetet. För att få fram de mest verkningsfulla metoderna behöver frågan diskuteras mera allmänt i debatten. Detta för att uppnå en förändring. Erfarenheten säger oss att man inte uppnår en genderbalanserad representation utan aktiva åtgärder. Att vänta och hoppas är inte tillräcklig.
mot · GS02K328 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning kring tvingande krav i kommunallagen på en från de förtroendevalda fullt ut oberoende och opartisk revision. En demokratisk revision ger stadga åt det kommunala självstyret och främjar de förtroendevaldas kännedom och engagemang för den kommunala verksamheten. Revisionen skall, såsom all annan revision, vara objektiv, opartisk och kompetent. Föreligger - eller det finns risk för - minsta misstanke om att så inte är fallet går trovärdigheten förlorad. Därtill måste krav på representativitet vara uppfyllda. Enligt vår mening är det ett oundgängligt krav att samtliga i kommunfullmäktige representerade partier ingår i revisorsgruppen. Den demokratiska revisionen fyller en viktig funktion. Vi anser dock det nödvändigt att utreda behovet av en från partisystemet fullständigt oberoende revision. Den nuvarande revisionen kan inte sägas vara fullt ut objektiv i så måtto att det är representanter för de politiska partierna som har att granska sina partikollegor och andra partiers förtroendevalda. Kommuninvånarna måste enligt vår mening ha rätt till en fullständigt oberoende granskning. Huvudsyftet med revisionen av den kommunala verksamheten måste vara att ge kommuninvånarna insyn i den kommunala verksamheten. En huvudprincip inom revisionsverksamhet är att ingen skall granska sig själv. Jäv får på intet vis förekomma. Enkom risken för misstankar om att en revision inte är objektiv och opartisk leder till ifrågasättande av densamma. Förtroendevalda granskas visserligen av medier, och allmänheten har sina möjligheter att ta del av den kommunala verksamheten t.ex. genom offentlighetsprincipen. En från partisystemet oberoende revision skulle dock kunna utgöra ett viktigt demokratiskt granskningsinstrument. Mot bakgrund av detta bör regeringen låta utreda frågan om att i kommunallagen kräva en oberoende revision.
mot · GS02K329 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som är folkbokförd i har rösträtt vid val till . Där man bor, lever och verkar bör man också ha en möjlighet att påverka samhället. Av den anledningen är det rimligt att rösträtten i helt kopplas till folkbokföringen i landet snarare än till medborgarskap eller särskilda krav på hur länge man bott i . Denna fråga är under beredning i utredningar som rör vallagen och författningen i stort. Redan nu vore det dock lämpligt med ett tillkännagivande från med innebörden att folkbokföringen ska utgöra grund för rösträtt vid val till (med den gällande inskränkningen att man enbart ska ha rösträtt i ett EU-land). Argumenten för detta är flera. Dels kan man på detta sätt prova systemet med en rösträtt helt kopplad till folkbokföringen, dels kan - om än det leder till problem med EU-förordning - genom detta visa inom EU att vi önskar ett som är öppet för alla och dels innebär det att de gränser som sätts vid val till medan invandrade från EU-länder och invandrade från andra länder avskaffas.
mot · GS02K331 · 2004-10-01 00:00:00 — Utvärdering av den nya budgetprocessen tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om behovet av en utvärdering av den nya budgetprocessen. Den nya budgetprocessen har relativt utvärderats, . Denna utredning, utförd av , valde dock inte att fokusera på den fråga som hamnat i centrum för diskussionen om den nya budgetprocessen - huruvida regeringen stärkt sin makt på bekostnad - utan undersökte istället frågor som om intentionerna bakom omläggningen av budgetprocessen hade uppfyllts och vilka konsekvenser i övrigt omläggningen medfört som påverkat ställning. bedömde att intentionerna bakom budgetreformen i huvudsak uppfyllts men framhöll att rambeslutsmodellen innebär att en minoritetsregerings möjlighet att få igenom budgetpropositionen i har ökat, vilket var en avsedd effekt av reformen. Kommittén andades i sin motivering bakom riktigheten av denna reform en misstro mot mogenhet, då den/vi med "hoppande majoriteter" skulle kunna öka anslag utan finansiering. Kommittén hade dock under sitt arbete fångat upp ett missnöje bland ledamöter som gällde svårigheten för utskotten att göra ändringar i anslagen i förhållande till regeringens förslag. borde ånyo låta utvärdera den nya budgetprocessen i syfte att undersöka riktigheten i att stärka regeringens makt på bekostnad. Enligt min mening torde själv vara fullt mogen att ha ett ökat inflytande över rikets utgifter och inkomster, och den inskränkning som gjordes i och med den nya budgetprocessen föreföll inte väl motiverad.
mot · GS02K333 · 2004-10-01 00:00:00 — beslutar enligt vad i motionen anförs att , , Försvarsmakten och alla andra statliga myndigheter alltid skall flagga sida vid sida med den svenska flaggan och EU-flaggan. Symboler är viktiga för nationen och vår nationella identitet. är medlem av Europeiska unionen (EU). Det syns dock inte. Varken människor i eller de som kommer hit utifrån möter några yttre tecken på EU-medlemskapet. I övriga möts man av EU-symboler vid snart sagt varje offentlig byggnad, ny bro eller vägbygge, och framför allt framgår det på internationella flygplatser att den resande landat i ett EU-land. Svenskarnas självbild präglas trots som EU-medborgare inte av att vi, förutom att vara svenska medborgare, är medborgare i Europeiska unionen. europeiska dimension bör därför på olika sätt starkare inpräglas i vår nationella identitet och prägla våra nationella institutioner. Ett sådant sätt är att EU-symboler långt mer förs fram sida vid sida med traditionella svenska nationella symboler, som den svenska flaggan. Sålunda, alltid när den svenska flaggan hissas på skall också EU-flaggan sida vid sida hissas på , liksom påövriga statligt ägda slott. Samma sak skall gälla flaggningen på : EU-flaggan skall vaja tillsammans med den svenska flaggan. När Försvarsmakten flaggar skall den på regementen, flygflottiljer, örlogsbaser och fartyg föra både svensk och EU-flagg. Statliga myndigheter likaså. Några exempel är , i , , ambassader, landshövdingsresidensen, länsstyrelser, universitet och högskolor samt alla andra statliga myndigheter. Det är viktigt att påminna om att demokrati inte är detsamma som harmoni. Inte heller fred är detsamma som harmoni. Det faktum att EU-medlemskapet alltjämt är livligt debatterat i vårt land och disharmoni råder i EU-frågor är sålunda inget argument mot att EU-symboler skall föras fram parallellt med svenska symboler. Inte heller i de övriga 24 EU-länderna råder enighet om t ex vilken roll EU bör spela. Ingen kan på allvar tro att det kommer att härska en fullkomlig inhemsk harmoni i frågor som har med och EU att göra, lika litet som det någonsin skulle komma med evig samsyn i inrikespolitiken. Det senare hindrar inte att den svenska flaggan vajar bl.a. på och .
mot · GS02K334 · 2004-10-01 00:00:00 — SOU 2004:22, Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter, TT Telegram och .
mot · GS02K341 · 2004-10-03 00:00:00 — Folkomröstningars legitimitet och aktualitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förnyad omprövning av kärnkraften. , 1980, folkomröstade svenska folket om kärnkraften. Efter folkomröstningen beslöt att kärnkraften skulle avvecklas . Detta årtalet var emellertid inte uttalat av någon av linjerna i omröstningen. Omröstningens utformning går i sig dessutom att diskutera, eftersom folket hade att välja mellan tre olika avvecklingslinjer. Det fanns inget alternativ som förutsåg eller tog hänsyn till nya tekniska innovationer som skulle kunna påverka kärnkraftens förmåga eller säkerhet. Folkomröstningar kommer alltid att begränsas av bristen på kunskap om framtiden. 1980 var det omöjligt att förutse många av de händelseutvecklingar som vi har varit med om - på gott och ont. Att vrida klockan tillbaka kan ingen göra. Men beslut som fattades tidigare på basis av mindre kunskap än vad vi har , kan göras om. Det är ett förhållningssätt som mer borde prägla politiken i alla stycken - förmågan att ta in ny fakta och ompröva sina tidigare sanningar. Hur länge skall ett folkomröstningsbeslut anses vara legitimt? Den frågan restes också i samband med förra höstens omröstning. Det går självklart inte att uppställa någon exakt regel, men en av grundteserna bör nog vara att en folkomröstning får anses äga legitimitet så länge det har en acceptans hos folket, och så länge verkställigheten av beslut kan genomföras enligt de uttalade tankar som låg till grund för medborgarnas val. Vi var för folkomröstningen om kärnkraften för unga för att delta. Hela vår 70-talistgeneration får inte lov att delta i en av de frågor som berör vår framtid allra mest. För frågan är redan beslutad av tidigare generationer och ligger fast. förväntas vi som folkvalda politiker att fatta beslut som kommer att ha stor inverkan på människors liv. I skenet av detta ter sig fastklamrandet vid folkomröstningsbeslutet som absurt. vet vi mycket mer, och vi har trots tankeförbudet ändå en god uppfattning om kärnkraftens potential och förbättrade säkerhet. Enligt de statistiska undersökningar som regelbundet genomförs kring svenskarnas inställning till kärnkraft, har också mycket förändrats . Nästan tre fjärdedelar säger sig vilja behålla eller utveckla kärnkraften. Två tredjedelar är emot stängningen av . Skillnaderna i åsikter mellan generationerna är särskilt tydlig. De yngre generationerna är betydligt mer positivt inställda till användningen av kärnkraft. I finns dessutom en tydlig majoritet för att genomföra en ny omröstning. Det är inte så underligt. Enligt har mer än två miljoner väljare tillkommit sedan folkomröstningen. De har inte fått vara delaktiga i beslutet om en fråga som kommer att påverka dem i lika hög utsträckning som dem som röstade 1980. Av de riksdagsledamöter som fattade beslutet finns inte många kvar . Vi efterfrågar därför en förnyad och modern energidebatt i . Den bör leda till en modern, saklig och kunskapsbaserad energipolitik som inte väjer för att ompröva gamla sanningar på grund av politisk prestige - inte ens när det gäller att ånyo ompröva nästan kvartsekelsgamla beslut.
mot · GS02K342 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa filmcensuren. censureras filmer innan de får visas på biograferna. Detta är för att skydda personer från skadlig inverkan av filmerna. Videofilmer, böcker, TV-program eller teaterpjäser förhandscensureras dock inte. Varför har biograferna fortfarande en särställning? Det våld och det lidande vi kan se på TV, inte minst TV-nyheterna är minst lika allvarligt och otäckt. Skadeverkningarna som det som censureras bort skulle kunna orsaka är till allra största delen desamma som visningen av materialet medför via video eller TV-utsändningar. Om det finns material som är för skadligt för femtonåringar att se, så kan man i stället införa en 18-årsgräns, i stället för att förbjuda alla från att se materialet. Det är min mening att filmcensuren bör avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K344 · 2004-10-01 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om införande av en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag i enlighet med vad som i motionen anförs. finns ingen begränsning av hur många mandatperioder en riksdagsledamot kan sitta. Detta medför att omsättningen på riksdagsledamöter är liten och nya personer med nya infallsvinklar på problem och lösningar har svårt att komma in. Det finns en seniorsprincip, som exempelvis innebär att den som suttit i får sitta längst fram i valkretsbänkarna i kammaren. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att engagerade personer har en faktiskt möjlighet att komma in i de valda församlingarna, att få delta i det lagstiftande arbetet. Demokratin fördjupas genom att förnyas och makten delas mellan fler personer . Politik är inte ett yrke och om man sitter för länge så kan det bl.a. vara svårt att hålla kontakten med sitt yrkesarbete. Det gäller att inte bita sig fast utan våga lämna över makten åt andra. Det är min mening att regeringen bör lägga fram förslag på införande av en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag. Förslagsvis bör den begränsningen gälla tre mandatperioder i sträck. Efter man varit borta från ska man åter kunna väljas in för ytterligare tre mandatperioder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K346 · 2004-10-02 00:00:00 — Lobbying med ökad öppenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för en ökad öppenhet vid lobbying och mer jämlika förutsättningar att lobba. Det blir allt vanligare med professionella lobbyister, dvs. konsulter som hjälper sina uppdragsgivare att påverka politiska beslut. Såväl som har tydliga krav påöppenhet och registrering av lobbyister. Också och har regler för lobbying, samt delvis och . I saknas lagreglering av verksamheten, och de professionella lobbyisterna, som är organiserade i , tillämpar en självreglering som är otydligt utformad. Tre av fyra svenskar tycker att bör kräva att PR- och lobbyfirmor öppet redovisar sina lobbyinguppdrag, enligt en Sifoundersökning beställd av PR-byrån Påverkan. Lobbying ger tillgång till fler vinklingar på problemen och därmed ett bättre beslutsunderlag. är det ett demokratiskt problem när principen för politiskt beslutsfattande inte bara är den representativa demokratins "en person, en röst" - utan också lobbyismens "pengar köper politiskt inflytande". Dessutom bedrivs lobbying alltför ofta i hemlighet, med dold avsändare. Därför är det beklagligt att har utformat en uppförandekod för lobbyister vars mest långtgående öppenhetskrav är så otydligt utformat: "I en aktiv kontakt med tredje part då syftet är att påverka denna tredje part - till exempel en journalist eller en beslutsfattare - bör dock PR-konsultföretaget vid anmodan redovisa vem uppdragsgivaren är." Varför bara vid "anmodan", kan man undra. vill dessutom att det ska vara fritt fram att fungera som rådgivare till företag och organisationer som vill påverka politiska beslut i hemlighet. Det är precis vad PR- och lobbyfirmorna gör - bara ett fåtal redovisar öppet vilka uppdragsgivare som står bakom de lobbyingkampanjer de driver. Det måste bli tydligare vem som är avsändare av olika lobbybudskap, och professionella lobbyister måste också kunna ställas till svars för sin verksamhet. Idealet skulle vara självreglering, men bör nu överväga en lagreglering. Redan hotet om lagstiftning kan dessutom förväntas få lobbyföretagen att ställa tydligare öppenhetskrav på sig själva och sina uppdragsgivare. Regeringen bör därför ta initiativ till en statlig utredning med direktiven att lämna konkreta förslag för att tvinga fram en ökad öppenhet vid lobbying och dessutom skapa mer jämlika förutsättningar att lobba.
mot · GS02K348 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningar till riksdagsledamöter som förlorat sitt förtroendeuppdrag genom domstolsbeslut. Under de senaste mandatperioderna har två riksdagsledamöter blivit dömda för grova kriminella brott. Domstolen har valt att avsätta de båda riksdagsledamöterna från sina förtroendeuppdrag genom att använda sig av en lagparagraf i regeringsformen. En lagparagraf som inte har använts. Det ligger nära till hands att tycka att personer som har begått så grova brott att de fråntas sitt förtroendeuppdrag inte heller ska avlönas med offentliga medel. Dessa personer saknar väljarnas förtroende. Trots detta har ledamöterna, i de fall som varit aktuella, uppburit inkomstgaranti från . Detta är naturligtvis helt oacceptabelt och ur allmänhetens synvinkel helt oriktigt. En naturlig följd borde vara att man förlorar de ekonomiska ersättningar som man genom sitt förtroendeuppdrag kan erhålla från och med att själva förtroendeuppdraget upphör och fram till . På samma sätt vore det rimligt att den pensionsrätt man arbetat ihop ska tillgodo räknas ledamoten efter . Skulle ledamoten, mot förmodan, erhålla förnyat förtroende som riksdagsledamot vid ett senare allmänt val är det också rimligt att tiden före domstolsbeslutet kan tillgodoräknas.
mot · GS02K351 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett medborgarkontrakt. växer misstron mot offentliga verksamheter och politiker. Mycket av misstron ligger säkert i att medborgaren har en uppfattning om vad han eller hon kan kräva av samhället, medan samhällets ansvar ligger på en helt annan nivå. Detta kan bli fallet särskilt i med knappa resurser inom det offentliga. Det är viktigt att man bryter trenden och skapar nytt förtroende mellan medborgare och folkvalda. För att uppnå detta kräver många olika åtgärder. Ett sätt är att införa medborgarkontrakt. Medborgarkontrakt innebär att medborgaren och samhället upprättar ett kontrakt som innehåller vilka förväntningar medborgaren kan ställa på samhället och vilka förväntningar samhället kan ställa på medborgaren. Ett kontrakt är inte detsamma som en garanti. Ett kontrakt kräver att två parter kommer överens om hur man ska förhålla sig gentemot varandra - med rättigheter och skyldigheter för båda parter. Ett kontrakt är således ömsesidigt. Uppfylls inte det som avtalats i kontraktet ska det också finnas med i kontraktet vilken kompensation som ska utgå till den förfördelade. Det gäller både om det är samhället eller medborgaren som brustit i sitt åtagande. Medborgarkontrakt kan införas på alla samhällets nivåer. Det kan gälla allt från hur utbetalningar från studiemedelssystemet ska ske till vad som händer om matutdelningen till äldre uteblir. Införandet och utarbetandet av reglerna bör göras i en dialog mellan medborgare och det offentliga. Att införa medborgarkontrakt innebär att spelreglerna klargörs och att båda parter vet vad som gäller. Detta skulle kunna medföra att förtroendet för samhället och politiker förstärks. Möjligheten att införa medborgarkontrakt bör undersökas och uppmuntras inom stat, kommun och landsting. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02K353 · 2004-10-01 00:00:00 — FN- och i plenisalen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att permanent hänga upp Europeiska unionens samt flaggor i riksdags plenisal. som nation är medlem i flera internationella sammanslutningar såsom och Europeiska unionen. Alltfler beslut som fattas i den svenska kammare påverkas och påverkar skeendena i dessa organisationer. De flesta svenska riksdagspolitiker, oavsett ideologisk hemvist, torde dessutom anse att vårt land ska vara en aktiv medlem på det internationella planet. Utifrån detta synsätt i en alltmer internationaliserad värld vore det passande om EU- och FN-flaggan hängs upp i plenisalen.
mot · GS02K355 · 2004-10-03 00:00:00 — Möjligheter att dra in medborgarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter att dra in medborgarskap. Det faktum att människor har kunnat muta sig till medborgarskap och efter att det avslöjats ändå, genom lag, får behålla detsamma, står i strid med det allmänna rättstänkandet. En mutad tjänstman fälldes helt riktigt av rätten och dömdes till straff. Direkt stötande är dock att de som dragit av tjänstmannens maktmissbruk får behålla resultatet av sitt brott. Ett land skall enligt min mening vårda medborgarskapet, dels i sina kontakter med medborgarna, men också i sina kontakter med andra länders institutioner och privatpersoner. Nuvarande system, som ger utrymme för att "köpa" ett svenskt medborgarskap, måste ändras så att den som gör sig skyldig till det här sättet att vinna medborarskap förlorar detsamma. Det är ocksåönskvärt att den som via falsk identitet blir medborgare skall förlora detsamma. Konsekvensen av nuvarande system är att t.ex. - en internationellt efterspanad terrorist - kan få svenskt medborgarskap via falsk identitet som chanserna att han vid ett avslöjande löper risken att förlora medborgarskapet är små. skall därför begära att regeringen lägger förslag som innebär att möjligheterna att dra in beviljade medborgarskap utökas.
mot · GS02K356 · 2004-10-03 00:00:00 — Minskat antal ledamöter i begär att regeringen återkommer till med förslag om att minska antalet ledamöter i . Antalet ledamöter i riksdag är 349. I jämförelse med andra länder har många ledamöter i parlamentet. Det kan sägas vara ett resultat av gamla traditioner och erfarenheterna från tvåkammarsystemet. Det var också ett resultat av politiska kompromisser och övervägande i den tid som då var. befinner sig i en ny situation i jämförelse med den tid då förslaget om att skulle ha 349 ledamöter processades igenom. Mediesituationen är en helt annan. Informationssystemen är bättre, snabbare och behärskas av alltfler. Sättet att informera och närma sig väljarna har förändrats. Den nuvarande konstruktionen bygger till stor del på att det är de politiska partierna som processar fram vilka som blir ledamöter. I takt med att mediesituationen har förändrats, personval införts och att ledamöterna nu på ett helt annat sätt än tidigare måste profilera sig, finns det enligt min mening goda skäl att minska antalet ledamöter till 209. Åtgärden kan dessutom ses som ett led i att rationalisera och effektivisera arbete. Visserligen redovisas ibland i diskussionerna i denna fråga att ett färre antal ledamöter skulle vara ett negativt ingrepp på demokratin. Det är i första hand inte en fråga om antal utan om representativitet. 209 ledamöter räcker för att väljarna skall kunna utse representanter som de har förtroende för. Risdagen bör därför besluta att ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag om att minska antalet ledamöter med 140 platser.