mot · GS02Ju468 · 2004-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: En fungerande rättsstat - ett medborgerligt krav En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Problemen inom rättsväsendet är så stora att många ifrågasätter om man kan lita på rättsväsendet, lagstiftningen och myndigheterna. Den hårda kritiken mot regeringens politik framför allt vad gäller polisbristen har inte passerat obemärkt. Sedan budgetpropositionen 2000 talar regeringen om en stor satsning på polisen. I realiteten har de höjda anslagen inte inneburit någon nysatsning på polisväsendet utan de har behövts för att täcka underskotten. I föreliggande budgetproposition anslår regeringen 100 miljoner mer än tidigare till polisväsendet. Detta är ett steg i rätt riktning men långt ifrån tillräckligt. Av polisens budget går till lönekostnader. Då besparingar skall göras måste dessa ske inom ramen för de återstående . När regeringen nu avsätter ytterligare skall dessa räcka till mycket. Antalet poliser skall öka med 1 000 vilket innebär att utbildningstakten måste öka drastiskt. I det skenet framstår regeringens tillskott till polisen på som väl litet. ökade antalet poliser netto med 143. Bland landets poliser är eller äldre. Av hälsoskäl är 579 poliser befriade från nattjänst, att jämföra med 2002. är sjukskrivna och pensionsavgångarna är stora. höll 56 polisstationer i landet stängt och runt om i polismyndigheterna är civilanställda varslade om uppsägning. beräknas polisens underskott uppgå till . Den samlade bilden ger oss tydliga besked om att de 100 miljoner som regeringen nu utökar sin budget för polisväsendet med inte kommer att räcka. Kriminalvården dras med lika stora problem som polisen. Detta har blivit uppenbart då flera fritagningar och spektakulära rymningar ägt rum från några av säkraste anstalter. Dessutom har kriminalvården stora budgetunderskott. beräknas dessa uppgå till . Regeringen vill ge sken av att man nu satsar på kriminalvården. Vid en närmare granskning av siffrorna visar det sig dock att kriminalvården kommer att ha fått sammanlagt 5 och att man enbart aviserar 4 990 693 000, en minskning jämfört med föregående år således. menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. När anmälningar av detta slag kommer in till polisen skrivs en anmälan för försäkringsbolagets räkning, sedan avskrivs ärendet om det inte finns klara bevis. Detta är mycket olyckligt eftersom det kan leda till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis och rättsväsende. Alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse, skall snabbt utredas. Även den grova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, mc-klubbar med grov kriminell belastning, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn skall bekämpas kraftfullt. Nödvändiga åtgärder skall vidtas för att bekämpa barnpornografi- och narkotikabrott. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Det viktigaste är det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser: om internalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som skall ge ungdomarna den sociala tryggheten inte, som i många förorter till storstäderna, gängmedlemmarna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Den ekonomiska situationen för rättsväsendet har varit mycket ansträngd. Detta har fått konsekvenser för verksamheten. Det är angeläget med ett fungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunna garantera samhällsmedborgaren säkerhet och trygghet. anvisar därför till utgiftsområde 4 Rättsväsendet i förhållande till regeringens förslag ytterligare för . () fungerar som central förvaltnings- och tillsynsmyndighet för polisväsendet. Säkerhetspolisen, och hör till RPS. Det finns en polismyndighet i varje län och en polisstyrelse som har i uppgift att leda myndigheten. Regeringen föreslår ett anslag för 4:1 på 14 . föreslår en ramförstärkning på ytterligare . Den nedrustning som tidigare skett inom rättsväsendet har fått allvarliga, svårreparerade konsekvenser. Trots förhållandevis stora anslagshöjningar till polisen har en mycket liten del av resursförstärkningen nått den faktiska verksamheten. Både på landsbygden och i storstäderna saknas resurser. Polisen har tvingats hålla sommarstängt på 56 stationer i landet. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Detta har lett till att man på sina håll anställt vaktbolag till att sköta de uppgifter som egentligen borde ligga på polisen. utför polisen uppgifter som kunde skötas av andra. Till exempel utför poliserna själva fordonsvård, man städar sina lokaler själva och man sköter administrativa uppgifter. I rationaliseringsivern har man dragit in på arrestantvakter. Detta leder till att poliser kan få köra långa sträckor bara för att lämna av en arresterad vilket gör att man inte kan delta i eventuella utryckningar under den tiden. Ouppklarade brott, lång väntetid hos polisen, stängda polisstationer, ökad oro för överfall och inbrott samt vetskapen om att närmaste polis finns bort är den vardag många svenskar lever med. anser att polisorganisationen måste ses över så att tilltron till rättsväsendet kan stärkas. Orter som har färjetrafik till utlandet måste fåökade resurser annars riskeras att närpoliser kan komma att användas till passkontrollanter istället för att vara ute på gator och torg. Ett reformeringsarbete måste göras inom närpolisen. mål är att det ska finnas en närpolis per tusen innevånare. Närpoliserna är viktiga inte minst för det brottsförebyggande arbetet. Närpolisen ska arbeta brottsförebyggande i samverkan med andra aktörer som berörs av eller kan påverka brottsligheten i lokalsamhället. Antalet poliser i är för litet. fanns 16 292 poliser. Enligt beräkningar som , , gjort behövs 19 000 poliser för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. vill intensifiera polisutbildningen så att antalet poliser uppgår till 19 000. bedrivs polisutbildning i , och . För att ytterligare öka utbildningstakten bör man använda outnyttjade utbildningsplatser vid andra högskolor. Antalet anmälda narkotikabrott har ökat jämfört med . Enligt budgetpropositionen anger flera polismyndigheter att arbetet inom narkotikaområdet har fått stå tillbaka för annan verksamhet. Av de som avsätter till polisverksamheten är motsvarande 100 nya polistjänster reserverade för att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt förhindra narkotikamissbruket bland ungdomar. Att polisen inte hinner med alla arbetsuppgifter leder till övertidsarbete och stress. Långtidssjukskrivningarna inom poliskåren ökar oroväckande. var 900 poliser sjukskrivna. Det höga antalet sjukskrivningar orsakas av hög medelålder, stress, övertid, strukturförändringar och besparingar.Av hälsoskäl är 579 poliser befriade från nattjänst. som det enligt det nya arbetstidsavtalet ska vara fler poliser i tjänst vid sådana tider då flertalet brott begås. En enkät visar att den psykosociala miljön enligt poliserna själva kraftigt försämrats . Vi anser att det psykosociala omhändertagandet inom polisen behöver utvecklas. Det måste tas ett samlat grepp om arbetsmiljöfrågorna inom polisen. Regeringen bör initiera ett samarbete mellan länspolismyndigheterna i landet för att åtgärda arbetsmiljöfrågan. Alla polismyndigheter bör få tillgång till arbetsmiljöhandledning samt professionell hjälp för att förebygga stressrelaterade arbetsskador och rehabilitera dem som blivit sjuka till följd av arbetssituationen. De problem som uppstått i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer är uppenbart relaterade till brister i ledarskap och chefskompetens. saknas central utbildning för chefer på olika nivåer. En systematiserad strategi om plan för chefsuteckling och kompetens är uppenbart nödvändig. Bristen på modern utrustning är ännu en fråga som behöver lösas. Polisen behöver alternativa vapen samt tillgång till vattenkanon vid demonstrationer och större folksamlingar. Polisen måste också få tillgång till skyddade fordon för att kunna upplösa våldsamma folkmassor med så liten risk för skador som möjligt, för både demonstranter och poliser. Polisen bör också få möjlighet till buggning för att komma åt den avancerade kriminaliteten. Ett beslut om buggning måste dock föregås av ytterst omsorgsfulla överväganden. Bland annat ska klargöras hur man bäst hanterar risken för integritetskränkning och hur man ska hantera inhämtat material som inte är av intresse för undersökningen. I kommittémotionen Polisen i medborgarnas tjänst redogör i detalj för förslag som rör polisorganisationen. Åklagarväsendet består av åklagarmyndigheterna i , , , , och . Vid varje myndighet finns en överåklagare. Riksåklagaren är den centrala förvaltningsmyndigheten för åklagarväsendet. har i uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet och är en myndighet inom åklagarväsendet. () ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt nu även . Regeringen föreslår ett anslag för 4:3 på . föreslår en ramförstärkning på ytterligare för 4:3 . Vid inledningen av stod åklagarorganisationen inför flera slag av svårigheter. Andelen lagförda misstänkta personer var sjunkande och det ekonomiska läget minst sagt bekymmersamt. hade dock läget förbättrats, framförallt genom insatser från lojala, engagerade och skickliga medarbetare. Den ekonomiska situationen hade förbättrats genom en god ekonomisk hushållning i kombination med särskilda beslut av statsmakterna och en markant sänkning av premieavgiften för statens avtalsförsäkring. Det anställningsstopp man hade tvingats till kunde hävas och nyrekryteringen återupptas. Utvecklings- och utbildningsinsatserna kunde återställas till planerade nivåer. Arbetsmiljön för åklagarna är dock fortfarande mycket ansträngd. En viss förbättring skedde , men åklagarnas arbetsbelastning är för orimlig för att man på lång sikt skall kunna upprätthålla en god arbetsmiljö. Nyrekrytering, både av åklagare och av administrativ personal, är av största vikt för att komma till rätta med den ohållbara arbetssituationen. Det är angeläget att åklagarorganisationen har resurser att planera för sitt behov av nyrekrytering. Det är dessutom viktigt att åklagarväsendet kan behålla sina nuvarande anställda. Med ökad ärendemängd och alltmer komplicerade mål är specialisering och utvecklad kompetens nödvändig för ett effektivt arbete, i synnerhet vad gäller brott mot barn. Ett annat område där utbildning efterlysts från åklagarhåll är internationell brottslighet. Vidare anser man att kompetensutveckling gärna skulle kunna ske tillsammans med domarna. anser således att det är hög tid att på allvar satsa på nyrekrytering av framtida åklagare och administrativ personal. Återkommande kompetensutveckling för de anställda är nödvändig. Kampen mot våldsbrottsligheten har varit en av åklagarnas prioriterade uppgifter . Vad gäller våld mot barn har antalet inkomna brottsmisstankar ökat, men lagföringsandelen har varit oförändrad. Ännu sämre ser det ut för det uppmärksammade området sexualbrott mot barn. Där minskade lagföringsandelen kraftigt , trots utvecklingsinsatser och viss satsning på utbildning av specialister. anser att brott mot barn måste vara det mest prioriterade området för åklagarna. Det krävs uppenbarligen ytterligare kompetens- och kvalitetsutveckling samt förbättrat samarbete med polisen, men också vissa mer strukturella åtgärder. Åklagarna måste få tillräckliga resurser för att komma till rätta med problemen inom detta område. För att åklagarna i större utsträckning ska kunna koncentrera sig på de mest kvalificerade brottsutredningarna och utöva en aktiv förundersökningsledning i dessa fordras insatser av flera olika slag. Polisen måste framgent ta ett större ansvar för förundersökningsledning än . Detta förutsätter ökad kompetens inom polisen. Vissa åtgärder har kunnat vidtas, trots den alltför låga takten i polisens kompetensutveckling för förundersökningsledare. Arbetsformen med så kallade åklagarteam har vunnit mark och på vissa håll har man valt att överföra förundersökningsledningen till polisen i flera brottstyper av enklare beskaffenhet. stödjer samarbetsprojekt mellan polis och åklagare. Det är dock viktigt att polis och åklagare behåller sina skilda funktioner. Det är nödvändigt att fastställa ett regelverk för hur samarbetet ska bedrivas. Det är också viktigt att uppmärksamma att ett ökat samarbete innebär en ökad arbetsbelastning för framför allt åklagarna, åtminstone inledningsvis. menar att detta måste beaktas när behovet av åklagare ska bedömas. Sammantaget innebär samverkansprojekt att åklagarorganisationens resurser på kort sikt måste öka. På lång sikt medför det sannolikt effektivitetsvinster. () har stora svårigheter att uppfylla kraven som ställts av riksdag och regering. Trots att EBM avslutade fler ärenden än är utvecklingen oroande. Resursläget har varit i princip oförändrat efter den första uppbyggnadsperioden och situationen ställer stora krav på metod- och kompetensutvecklingen. anser att det är nödvändigt att förändra EBM:s ansvarsområde. En geografisk fördelning av ekobrottsbekämpning är inte lämplig. I stället bör man under EBM:s tak lägga bekämpning av avancerad ekobrottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna. På så sätt frigörs resurser i den lokala polis- och åklagarorganisationen som därmed får möjlighet att utreda övriga ekobrott. vill för avsätta tillräckliga resurser för att det inom åklagarväsendet ska finnas beredskap för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst, förbättra arbetssituationen inom åklagarorganisationen och behålla den personal som finns , locka nyutexaminerade jurister till yrket samt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas och budgeterar resurser motsvarande ytterligare 25 åklagartjänster. I kommittémotionen Åklagarväsendet och redogör i detalj för förslag som rör åklagarorganisationen. Tingsrätterna, de sex hovrätterna och tillhör de allmänna domstolarna, länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten tillhör de allmänna förvaltningsdomstolarna. fungerar som central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna och . Regeringen föreslår ett anslag för 4:5 Domstolsväsendet m.m. på . föreslår en ramförstärkning på ytterligare 190miljoner kronor . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar men motsätter sig att små tingsrätter läggs ned. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. anser att fortsatt omorganisering inom domstolsväsendet ska avbrytas tills ytterligare konsekvensanalyser genomförts av genomförda nedläggningar. Regeringen fortsätter dock nedläggningsplanen med ytterligare nedläggningar som presenteras i budgetpropositionen. Vi godtar inte dessa. har föreslagit att tingsrätterna ska sammanläggas med länsrätterna. Bakgrunden till vårt ställningstagande har varit ambitionen att skapa möjligheter för de mindre tingsrätterna att överleva. En sådan process bör nu inledas. Nämndemännens situation måste ses över. Att rekrytera nämndemän är ett svårt arbete. Det kan bero på den låga ersättning som utgår. vill höja nämndemännens arvoden och förändra rekryteringssättet. I en utredning, där även varit representerade, föreslås förändringar i linje med kristdemokratisk politik. anser att roll bör utredas. är ett centralt ämbetsverk och lyder under regeringen. förespråkar i stället en modell liknande den som finns i . Den danska lagen om domstolsstyrelsens syfte är att värna om domstolarnas oavhängighet. i borde konstrueras om i enlighet med den danska modellen. skulle genom denna förändring ligga direkt under . På detta sätt skulle konflikten mellan den administrativa styrningen och domstolarnas självständighet undvikas. En rapport från visar att antalet komplicerade mål blir alltfler och att förhandlingstiderna i domstolarna ökar drastiskt. Arbetsbelastningen måste därför skyndsamt ses över. menar också att det är angeläget att miljöfrågorna behandlas på ett adekvat sätt av domstolarna och att domstolarnas ledamöter får miljöutbildning för att de ska klara miljöbrottsfrågorna. Som lagstiftningen ser ut krävs prövningstillstånd för att hovrätten ska pröva en tingsrättsdom genom vilken den tilltalade inte dömts till annan påföljd än böter. Vidare förordar regeringen ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt. Detta tycker är fel. Därför anser att lagen bör ses över så att kravet på särskilt prövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar samt att ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande till hovrätt inte införs. Alltför många tingsrätter saknar anpassade lokaler för målsägande och vittnen. Vi har tidigare krävt att lokalerna i domstolarna bör vara så utformade att de brottsdrabbade, under ett förhandlingsuppehåll, erbjuds möjlighet att vistas i rum som är avskilda från den misstänkte och dennes släktingar och vänner. Detta bör även omfatta de vittnen som har kallats för att styrka målsägandens berättelse. Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådant förfarande. Brottsofferjourerna gör en fantastisk insats vad gäller vittnesstöd. Målsättningen är att det på varje tingsrätt ska finnas en frivillig stödperson. Uppgiften för denna person är att ge vittnen och brottsoffer ett humant mottagande i domstolen, vara ett moraliskt stöd före och efter rättegången samt kunna svara på frågor och hänvisa vidare. I kommittémotionerna samt Brottsoffer och kvinnofrid redogör i detalj för förslag som rör Domstolsväsendet. är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheterna och för transporttjänsten. Styrelsen är också central förvaltningsverksamhet för all kriminalvårdsverksamhet. I rent administrativt hänseende är även chefsmyndighet för och de 30 lokala övervakningsnämnderna. Regeringen föreslår ett anslag för 4:6 Kriminalvården på 4 . föreslår en ramförstärkning på ytterligare . Kriminalvården är en del av rättsväsendet. Målet med kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Tyvärr klarar inte svensk kriminalvård att leva upp till dettamål. kräver att kriminalvården får en ny inriktning. Vi anser att kriminalvården måste utveckla mätmetoder som kan användas för att beskriva olika resultat som uppnås med behandlings- och vårdarbetet. Kriminalvården bör också utveckla och förstärka sin analyskapacitet. Ett utvecklat forskningsarbete som kan belysa sambanden mellan kriminalvård och de frigivnas återfall i brottslighet är nödvändigt. efter avtjänat straff har återfallit i brott. Detta visar att kriminalvården misslyckats med sin målsättning att rehabilitera människor och få dem att bryta en kriminell livsstil. Undersökningar med fokus på internernas bakgrund och sociala förhållanden visar inte helt oväntat att de intagna har en omfattande problematisk bakgrund, utöver den rent brottsliga. Därför borde kriminalvårdens möjligheter att förebygga brott tillvaratas bättre och verksamheten inriktas på att den dömde ska få hjälp att komma tillrätta med sitt problematiska levnadsmönster. Kriminalvårdens arbete bör utvärderas och goda exempel bör tas tillvara i förändringsarbetet. Det är en angelägen uppgift att på olika sätt försöka förändra det faktum att många av dem som avtjänar fängelsestraff återfaller i brott. får vårdpersonalen i svensk kriminalvård betydligt mindre utbildning än personalen inom dansk, norsk och finsk kriminalvård. anser att en betydande utbildningssatsning ska genomföras för att höja kompetensen, framför allt hos den personal som arbetar nära de intagna. Utbildningstiden bör förlängas och statusen på vårdaryrket måste höjas. Det är nödvändigt för att öka rekryteringen av unga som söker arbete inom kriminalvården. Kriminalvården måste kunna erbjuda utvecklingsmöjligheter så att ambitionen att bli kvar inom yrket ökar. var medelåldern inom kriminalvården . När 40-talisterna närmar sig pensionering väntar stora problem. De omfattande besparingar som tidigare genomförts inom kriminalvården har även påverkat häktessituationen. Häkten har stängts eller inte haft tillräckligt med platser. Anstalter har stängt avdelningar, vilket visserligen har lett till att man på vissa håll lyckats sänka kostnaderna, men har problem uppkommit med för få häktesplatser och orimligt lång väntan i häkte innan överföring till anstalt kunnat ske. vistades i genomsnitt 350 verkställighetsfall på häkten. Ingen ny statistik har ännu presenterats av kriminalvården. Att väntetiderna för anstaltsplacering har ökat har kritiserats av JO, men de rekommendationer JO utfärdat följs inte i praktiken. har behandlat frågan om häktesplatser i ett antal betänkanden. Där har framhållits att målsättningen ska vara, att ingen fängelsedömd ska förvaras i häkte längre än efter det att dom blivit verkställbar. Denna målsättning går alltså inte att uppnå med nuvarande resursbrist. anser att reglerna för genomströmningen på svenska häkten måste ses över. Kriminalvården behöver resurser för att kunna uppfylla målsättningarna. Det är ett angeläget mål att hålla anstalterna och häktena fria från droger och att personalen får resurser och möjligheter att på ett effektivt sätt kontrollera att drogfriheten efterlevs. Den intagne och den häktade ska erbjudas behandling vid alkohol- och narkotikamissbruk. Drogtester bör användas i större utsträckning när personalen misstänker missbruk. konstaterar att omfattningen av kontrollåtgärder i anstalter och häkten i form av grundliga visitationer och urinprovstagningar har minskat. Det vill ändra på genom att tillföra resurser så att personalen hinner med och har instrument för att på ett effektivt sätt få kontroll över narkotikan på anstalterna. Vi anser också att man på anstalterna bör införa en sektionering och ett smågruppssystem, vilket är resurskrävande men verkningsfullt. I och med att de intagna endast får umgås i mindre grupper ökar förutsättningarna för att narkotikamarknaden på anstalten ska försvinna.