mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — 1.1God draghjälp utifrån - men den utnyttjas inte Svensk exportindustri och svensk ekonomi har och förmodligen också god draghjälp av snabbväxande marknader i vår omvärld. Medan få länder vid sidan av (tillväxt ) hotas av ekonomisk överhettning är det också få stora ekonomier som 2004 hamnar helt på efterkälken. Resultatet är, enligt (), att tillväxten i världen blir . Det är den högsta . Tillväxten mattas men når ändå goda . Den positiva utvecklingen väntas alltså beståäven om man måste räkna med att exempelvis den snabba oljeprishöjningen kan sätta käppar i hjulen för en världskonjunktur på högvarv. Draghjälpen utifrån har skapat nya möjligheter för och nya möjligheter för regering och riksdag att räta upp de offentliga finanserna. Draghjälpen skapar goda förutsättningar att ta itu med försummade strukturella problem som lägger hinder i vägen för en hög och hållbar ekonomisk tillväxt. Draghjälpen bör även i det kortare perspektivet tas tillvara för att skall ha kraft att möta de chocker som vi vet kan komma snabbare än ett brev på (den svenska) posten. Tyvärr har den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier istället begagnat sig av detta tillfälle att med lånade pengar och alarmerande försvagningar av statsbudgeten duka upp inför . Om väljarna går på taktiken en gång till står ännu skrivet i stjärnorna. gör det inte. Också vi kristdemokrater presenterar förslag som sammantaget vältrar över skuld på kommande generationer. Men helheten är ändå långt mindre ansvarslös gentemot barn och barnbarn än den tårta - med godbitar till var och en av stödpartierna - som regeringen serverar oss före valet. Det finansiella sparandet i statsbudgeten är i vårt förslag vid pass starkare än regeringens för . har också ambitioner, men har inte samvete att som regeringen och dess uppvaktning uppträda i rollen som alla goda gåvors givare. I syfte att ange en annan, och som vi menar mer ansvarsfull, kurs för den ekonomiska politiken, nödgas därför säga nej till en del behjärtansvärda förslag i regeringens budget. De föreslagna barnbidragshöjningarna är exempel på det. Däremot höjer vi golvet i föräldraförsäkringen i vårt förslag medan regeringens föreslagna höjning stannar vid nivån per dag. Vi stöder regeringens förslag att höja taket i föräldraförsäkringen från 7,5 till i 10 prisbasbelopp. Nytt på familjepolitikens område är vårt förslag och införande av kommunala "vårdnadsbidrag". 1.2Övergripande skillnader mot regeringen I tabell 1.1 nedan sammanfattas de övergripande skillnaderna mellan regeringens och budgetförslag 2005-2007. Här framgår att vårt förslag till utgifter netto är drygt 36 miljarder lägre och 58 miljarder lägre än regeringens . Det mesta av detta avsätter till strukturellt viktiga skattesänkningar men vi förstärker alltså statens finansiella sparande jämfört med regeringen. I det ingår också den dryga miljard kronor som tillfaller om vi återinför införselregler för alkohol i enlighet med politik. Oräknade är däremot de miljarder i minskade kostnader för missbrukarvård etc. som vår mera restriktiva politik skulle innebära i förhållande till dagens låt-gå-politik på området. På grund av en snabbare utförsäljning av statliga företag, eller delar därav, innebär förlag att staten inte behöver låna utan tvärtom kan amortera på statsskulden. Statsskuldens andel av BNP blir i vårt alternativ 45,1 och i regeringens 2005, 2007 nå ner till jämfört med regeringens 46,4. Huvudmotivet till de föreslagna utförsäljningarna är dock framför allt principiella motiv. Medan vi ser det som en självklarhet att staten skall driva naturliga monopol av typen och monopol som tillkommit av folkhälsoskäl som Systembolaget, finns ingen som helst anledning att inte helt eller delvis privatisera företag som arbetar på en konkurrensutsatt marknad. Av tabell 1.1 framgår vidare att i sitt förslag sänkt utgiftstaket för staten med och 48 miljarder . Vi matchar också regeringsförslagets ynkliga budgeteringsmarginal på med dryga . En i praktiken obefintlig budgeteringsmarginal kan lätt leda till för myndigheterna mycket skadliga panikinbromsningar. Detta undviks med alternativ. Socialdemokraterna har oavbrutet innehaft den politiska makten sedan valet . Har svenskarna fått det bättre under den tiden? Många av den rätta läran har gynnats av regeringens utnämningspolitik. Men vid sidan av det har också ett nytt frälse tillkommit. En rad framgångsrika kapitalister slipper betala förmögenhetsskatt på aktieinnehav i mångmiljardklassen. Men som framgår av kapitel 3 i denna motion är bilden långt ifrån entydig. På flera områden kan man med fog tala om tio förlorade år med Socialdemokraterna vid makten. Antalet vårdplatser har minskat med 18 000 . Sjukfrånvaron har ökat dramatiskt. Den totala kostnaden för arbetslöshet, sjukskrivning och den förtidspension som går under den motsägelsefulla beteckningen "aktivitetsersättning", sammanfattas i ett s.k. olyckstal. Talet, som mäts i miljarder kronor, har stigit med 80 och ligger nu på . Enbart för är den sammanlagda kostnaden vilket motsvarar halva BNP. Bakom dessa "olyckstal" finns människor i hundratusental som inte fått det bättre utan avsevärt sämre av socialdemokratiskt styre. För att råda bot på detta föreslår en rehabiliteringsförsäkring för att göra det möjligt för människor att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. har en politik som går ut på att hjälpa sjukskrivna tillbaka till arbetet i långt större utsträckning och i långt snabbare takt än . Och vi ser inte mellan fingrarna med det missbruk av försäkringssystemen som förekommer. 1.3Grunderna för vår ekonomiska politik Grundläggande för vår politik och därmed också för vårt förslag är insikten att resurser måste skapas innan de kan fördelas och konsumeras. Om hängt med i tillväxttakten för de mindre hade vår BNP nu varit högre. Hade hängt med i tillväxttakt skulle vår samlade produktion av varor och tjänster ligga 160 miljarder högre än och skatteintäkterna minst 75 miljarder högre även med sänkta skattesatser. halkade efter 1980-talets inflationspolitik snabbt ner i s.k. välfärdsliga och låg på 13:e plats . Med de mycket gynnsammare förhållanden som rått borde ha klättrat men har istället halkat ännu längre ner för att möjligen 2004 åter ha intagit 13:e plats. Det viktiga är inte placeringen utan att vi klarar att upprätthålla svensk konkurrenskraft på världsmarknaden och växa i den takt som krävs för att resurserna skall räcka till god välfärd, god miljö och till de investeringar i framför allt utbildning, forskning och utveckling som måste till. 1.4Marknadsekonomi förutsätter god etik Modern ekonomisk forskning pekar entydigt på att sänkta transaktionskostnader främjar hög tillväxt. Transaktionskostnaderna står inte bara i relation till skatter och byråkrati utan är också avhängiga av graden av tillit mellan aktörerna i samhällsekonomin. Tydliga exempel på dessa samband är den höga tillväxten och sysselsättningen i exempelvis Gnosjöregionen. vill stärka medvetenheten kring detta och föreslår att en värdekommission tillsätts för att initiera samtal om ett etiskt förhållningssätt mellan människor, i företag och på arbetsmarknaden. 1.4.1För konkurrenskraftens skull måste värnskatt och förmögenhetsskatt avvecklas Investeringarna måste öka väsentligt - inte minst i näringslivet som satsar klart mer i utlandet än vad utländsk företagsamhet satsar i . Att näringslivets investeringar gått ner kan delvis förklaras av lågkonjunkturen. Men att investeringarna år som andel av BNP ligger under genomsnittet för EU-15 tyder inte på att företagsklimatet är det rätta för att locka investeringar till . Det vill ändra på genom en avveckling av förmögenhetsskatten och en helhjärtad satsning på förenklingar och skattelättnader framför allt för mindre och medelstora företag. Men här ingår också krav på en avveckling av den s.k. värnskatten, som sannerligen inte är ägnad att värna om svensk konkurrenskraft. Denna extra marginalskatt - ett brott mot skattereform - utgör en straffskatt på utbildning och försvårar för att locka hit och behålla högt kvalificerade personer. 1.4.2Antalet arbetade timmar måste öka Det är inte för stressade heltidsarbetande föräldrar som antalet arbetade timmar måste öka, utan genom att många av den dryga miljon i arbetsför ålder som lever på olika sociala ersättningar kommer in på arbetsmarknaden. I arbetsför ålderär inte ett lyckat begrepp i dessa sammanhang. tror att många som fyllt 65 eller skulle vilja fortsätta i arbetslivet. För att ta tillvara den lusten och den erfarenhet som många äldre besitter föreslår vi att den som vill skall få rätt att arbeta till och att inkomstskatten för förvärvsarbete halveras för personer som fyllt . Att det måste löna sig att arbeta har varit ett ledmotiv i kristdemokratisk politik under lång, . Enligt vårt förslag sänks inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare med mer än i regeringens förslag. Det måste också löna sig mer att arbeta än att leva på olika former av bidrag. Men den skillnaden skall inte uppstå genom mer eller mindre drakoniska neddragningar av bidragsnivåer. Vi kristdemokrater vill använda oss av morötter för dem som vill in på arbetsmarknaden men som tycker att det inte blir något överskott kvar när bidragen trappats av efter ett återinträde på marknaden. Det är ett skäl till att vi föreslår skattesänkningar som främst tillfaller dem som förvärvsarbetar. har länge förespråkat att beskattningen på hushållstjänster sänks. Förslaget innebär konkret att en skattereduktion på av arbetskostnaden inklusive moms införs för hushållens köp av hushållstjänster, inklusive s.k. ROT-arbeten . Detta förslag täcker in alla typer av normala arbeten som utförs i det egna hushållet eller på den egna tomten. Både målning och städning skall bli möjligt att köpa för vanliga människor. Mot bakgrund av vad som ovan sagts om vikten av att inte bedriva en procyklisk finanspolitik och kraftigt underbalansera statsbudgeten i rådande högkonjunktur har vi inte endast tvingats spara på utgifter utan också skjuta upp vissa angelägna skattesänkningar. Det gäller sänkningen av arbetsgivaravgifterna, det gäller också avvecklingen av dubbelbeskattningen av fysiska personers utdelningsinkomster som enligt vårt förslag nu inleds först med en halvering av skatten. Skattesänkningar blir det däremot i förslag inom bostadspolitikens område. Genom en skattereduktion föreslår vi att byggmomsen i praktiken halveras. Avsikten är naturligtvis att stimulera ett, speciellt i storstadsområdena, starkt eftersatt bostadsbyggande. Än viktigare för många människor är vårt förslag att avskaffa den i vårt tycke orättfärdiga fastighetsbeskattningen redan från årsskiftet 2004-2005. Finansieringen av reformen är som framgår av det följande fullt ut finansierad i förslag. Det sker delvis över statsbudgeten men i huvudsak med hjälp en begränsad avgift som kommunerna skall ha rätt att ta ut för att bestrida sina kostnader för vägunderhåll, fysisk planering och räddningstjänst. Tillkommer gör en höjd reavinstskatt från på försäljning av egnahem. Kritiken att detta skulle skapa inlåsningseffekter på marknaden tillbakavisas eftersom de som flyttar i arbetsför ålder oftast flyttar till en lika dyr eller dyrare bostad och kan skjuta upp reavinstbeskattningen enligt gällande uppskovsregler (se avsnitt 8). 1.6Ökat stöd till och ökad valfrihet för familjen familjepolitik har alltid varit inriktad på att barnens behov, omsorg och trygghet måste tillgodoses. Vår grunduppfattning är att föräldrarna långt bättre än myndigheterna vet barnens bästa. Det offentliga familjestödet bör utformas därefter. Som tidigare nämnts föreslår vi att golvet i föräldraförsäkringen höjs till per dag vilket ger omkring 6 000 . Vi välkomnar regeringens föreslagna höjning av taket till 10 prisbasbelopp vilket motsvarar en ersättningsgrundande månadsinkomst på strax . Därigenom infriar i allt väsentligt regeringen ett krav som vi kristdemokrater haft. Förhoppningen är att fler fäder skall ta ut en större andel av föräldraledigheten. Men någon ytterligare lagstadgad kvotering mellan pappa och mamma är vi bestämda motståndare till. Efter föräldraförsäkringstiden vill införa ett nytt system med något som vi valt att kalla barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets vårdnadshavare . Varje barndag är värd och kan tas ut flexibelt. Syftet är att ge föräldrar möjlighet att vara mer med sina barn när de är små och behöver föräldrarnas tid och uppmärksamhet mer än senare i livet Kostnaderna som efter uppbyggnadstiden kommer att kretsa kring finns med i vårt budgetalternativ och redovisas i tabell 8.2. Förslaget kompletteras med s.k. kommunalt vårdnadsbidrag vilket innebär att kommunerna får en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn. Därmed ökar valfriheten. Ett bidrag på och 1 miljard 2007 ger förutsättningar för kommunerna att erbjuda denna valfrihet efter föräldraförsäkring och barndagar. 1.7Äldre måste fåökat stöd menar att det nu gäller att snabbt förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. Garantipensionen och den övergångsvisa garantipensionen höjs med . Alla pensionärer får sänkt skatt. Genom att grundavdraget höjs med vid beskattning kommer skattesänkningen för pensionärerna att bli och . Kommunerna kompenseras för skattebortfallet. Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastigheter. 1.8Kd satsar på rehabilitering, psykvård och forskning Av tabell 8.2 framgår att - främst genom en mycket omfattande ny rehabiliteringsförsäkring - satsar mer än regeringen föreslagit inom områdena vård, omsorg och utbildning. Här inryms en mycket stor satsning på psykiatrin som bygger på det förslag som regeringens egen psykiatrisamordnare föreslagit men som regeringen bara i begränsad utsträckning ställt sig bakom. Med ett studiebidrag på som föreslås för studerande i åldern tillmötesgår delvis krav från landets studenter. Inte minst viktigt i detta sammanhang är dock att också utöka satsningen på forskning och forskarutbildning. Här har regeringen visserligen ökat ambitionsgraden väsentligt, men först , då man höjer anslagen för att någorlunda komma i paritet med ambitionerna. Regeringen tillför resurser till rättsväsendet men börjar försiktigt . Det tredje året är anslagen mer i nivå med ambitionerna. satsar i sitt budgetförslag mer pengar på polis, åklagare och domstolar . Att kriminalvården är mycket eftersatt har blivit tydligt under den våg av rymningar som kunnat äga rum . vill satsa mer påökad säkerhet men i lika hög grad på bättre förhållanden och mindre trängsel på anstalterna. 1.10Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer Många organisationer är i likhet med det kristdemokratiska partiet i vårt land uppbyggda på frivilliginsatser. Vi anser att ideellt arbete är viktigt inte minst inom det sociala området och bör stimuleras. Därför föreslår en avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till en fjärdedels prisbasbelopp dvs. Vi höjer också i vårt budgetalternativ stödet till trossamfund och till allmänna samlingslokaler. 1.11Öppna landskap och alternativ till höjda energiskatter återför skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till jordbruksnäringen för att höja konkurrenskraften och ge förutsättningar för en levande landsbygd med öppna odlingslandskap. Höjningen av skatterna på el, bensin och diesel samt fordon avvisas och satsningar görs istället på forskning om alternativa drivmedel och på stöd till utbyggnad av tankställen för dessa bränslen. har valt att avvisa en majoritet av de utgiftsökningar som den socialdemokratiska regeringen föreslår för . föreslås en höjning, ett införande av en andra karensdag, i sjukförsäkringen samt historisk sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i arbetslöshetsförsäkringen, föräldraförsäkringen och i sjukförsäkringen. A-kasseavgiften föreslås också höjas till den grad att a-kassesystemet blir självfinansierat till . 1.13Helhjärtat stöd för Alliansen har de fyra borgerliga partierna beslutat att samverka i och fram till valet söka nära samverkan på en lång rad politikområden. kommer att gå in för den alliansen och för att ett sådant samarbete skall resultera i kraftfulla gemensamma ställningstaganden. Alla fyra partierna är naturligtvis medvetna om att arbetet fordrar en god portion kompromissvilja. Vi kommer lika självklart att driva våra förslag med stor beslutsamhet när det gäller ekonomins funktionssätt, behovet av ett etiskt förhållningssätt och familjens roll i samhällslivet. Vår vision är ett som är öppet för förändringar men präglat av sammanhållning och trygghet i förändringen. Partierna har en gemensam grundsyn om vilka värden som ska vara vägledande för politiken i stort: Enskilda människor och familjer ska få mer att säga till om. Entreprenörer och företagsamma människor ska uppmuntras mer. Arbetets värde ska återupprättas - det ska löna sig bättre att arbeta och fler ska ges möjlighet att försörja sig på eget arbete. Rättssamhället ska återupprättas och tryggheten bli större. Välfärdspolitiken ska utvecklas så att alla som behöver vård eller omsorg kan vara trygga att den finns, personalens engagemang tas till vara och medborgarnas valfrihet öka. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Alla delar av landet ges möjlighet till utveckling genom bättre villkor för företagandet, utbyggd infrastruktur och garanterad samhällsservice. ska vara en aktiv aktör i Europeiska unionen och ta sitt globala ansvar. Utifrån denna samsyn har utformat sina förslag i den ekonomiska politiken Av tabell 1.1 framgår huvuddragen i budgetpolitik för . Ett minskat statligt ägande leder enligt förslaget till en långsiktig stabilisering av statens finanser. Statsskuldens andel av BNP minskar. Strukturellt viktiga skattesänkningar föreslås för att stärka förutsättningarna för arbete och företagande i . För att kunna möta oväntade händelser har en högre budgeteringsmarginal föreslagits än den regeringen föreslår i budgetpropositionen. Tabell 1.1 Nyckeltal för budgetpolitik 2005-2007 -32,9 -39,0 -49,7 Övriga regleringar/inkomstförändringar Förändring i statens finansiella sparande -0,5 -3,3 Lånebehov (förändring) = minskad statsskuld Utgiftstak för staten () -20,0 -27,0 -48,0 Statsskuldens andel av BNP (Kd) Statsskuldens andel av BNP (S) 1.1God draghjälp utifrån - men den utnyttjas inte1 1.2Övergripande skillnader mot regeringen2 1.2.2Vinnare och förlorare sedan 19943 1.3Grunderna för vår ekonomiska politik3 1.4Marknadsekonomi förutsätter god etik4 1.4.1För konkurrenskraftens skull måste värnskatt och förmögenhetsskatt avvecklas4 1.4.2Antalet arbetade timmar måste öka4 1.6Ökat stöd till och ökad valfrihet för familjen5 1.7Äldre måste fåökat stöd6 1.8Kd satsar på rehabilitering, psykvård och forskning6 1.10Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer7 1.11Öppna landskap och alternativ till höjda energiskatter7 1.13Helhjärtat stöd för Alliansen8 3.1Tio förlorade år för sjukvården14 3.2Tio förlorade år för skolan17 3.3Tio förlorade år för tillväxtpolitiken18 3.4Tio förlorade år för barnomsorgen21 3.5Tio förlorade år för företagandet23 3.6Tio förlorade år för rättstryggheten24 3.7Tio förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron25 4.1Den socialdemokratiska regeringen når inte sina egna mål27 4.1.1Målet för finansiellt sparande har övergivits för 2002-200727 4.1.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens 4.1.3Målet om högst 4 procents öppen arbetslöshet ter sig alltmer avlägset29 4.1.4Målet om halverat antal socialbidragstagare nås inte 200430 4.1.5Målet om halverade ohälsotal nås inte till 200830 4.2Tillväxtpolitik - var god dröj32 4.3Tillväxtpolitik omöjlig i samverkan mellan s, v och mp34 4.4Svag växtkraft trots goda förutsättningar35 4.5.2Stora underskott i statens finansiella sparande37 4.5.3Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner fortsätter att öka37 4.6Socialdemokraterna hanterar inte effekterna av ekonomins internationalisering38 4.7Fortsatt högt skattetryck drabbar Sverige38 4.7.1Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta39 4.8Lönebildningen försummas liksom arbetsmarknaden39 4.9Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron ser ut att kulminera 200441 4.10Revorna i välfärden består43 4.10.1Efterlyses: En marknad för "vita" hushållstjänster45 5.2Tillväxten och den svenska konjunkturutvecklingen47 5.6.1Arbetslösheten tacklas bara kortsiktigt49 5.6.2Sverige tappar mark som investeringsland49 5.6.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga50 6.1.1En socialt och ekologiskt hållbar marknadsekonomi51 6.1.2Företagarklimat för jobb och välstånd53 6.1.3Utbildningsnivån avgörande för tillväxten54 6.1.4Endast genom fler i arbete tryggas välfärden56 6.1.5Bryt bidragsberoendet - individer och familjer måste få bestämma mer själva57 6.1.6Minskad statsskuld lättar bördan för kommande generationer58 6.1.7En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler59 6.2Den ekonomiska politikens inriktning59 6.2.1Målet är 3 procents uthållig tillväxt60 6.2.3Bättre villkor för arbete och företagande63 6.3Reformerad lönebildning och arbetsmarknad71 6.4.1Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska76 7.1.1Socialdemokraternas överskottsmål resulterar i ökad statsskuld83 7.2Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras84 7.4Sunda statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi86 7.5Statens lånebehov och statsskuld87 8.1Tillväxtpolitik för nya jobb och ökad välfärd87 8.1.1Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen89 8.2En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön91 8.2.1Arbete måste löna sig bättre91 8.2.2Ålderspensionärer måste också få sänkt skatt92 8.3Halvera priset på hushållstjänster94 8.4En reformerad familjepolitik för valfrihet och rättvisa95 8.4.2Barndagar - flexibelt och rättvist97 8.4.3Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen98 8.6Vården, omsorgen och utbildningsväsendet101 9.2Inriktningen på längre sikt104 10.2Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier108 10.3Skattepolitikens inriktning på längre sikt108 11Statens utgifter och utgiftstak111 11.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden 11.2Genomgång av utgiftsområden för 2005-2007113 11.3Statens utgifter på sikt148 11.4Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten149 11.6Utgiftstak och budgeteringsmarginal för 2005150 11.7Utgiftstak för offentlig sektor150 godkänner de grundläggande utgångspunkter för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.1). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , och (avsnitt 11.1 och 11.6). godkänner de förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2, 6.2.2-6.2.6). godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna , 2006 och 2007 (avsnitt 11.7). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad föreslår (avsnitt 11 tabell 11.1). godkänner beräkningen av förändrade nettoutlåning och 2007 (avsnitt 11.8). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden och 2007 (avsnitt 11 tabell 11.1). godkänner det övergripande mål för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattekvoten och utgiftstakens andel av BNP (avsnitt 10 och 11). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP (avsnitt 6.1.6). godkänner de prioriterade budgetområden för budgetpolitiken som föreslår (avsnitt 8.1-8.7). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2). begär att regeringen lägger fram förslag till en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.4). Trots draghjälp från en god internationell konjunktur under större delen av de två mandatperioderna 1994 till 2002 är resultatet för den socialdemokratiska regeringen uselt på viktiga välfärdsområden.