ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju387 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att häkteslagen skall gälla häktade intagna vid rättspsykiatriska undersökningsenheter. Intagna som vistas på rättspsykiatrisk avdelning för att genomgå rättspsykiatrisk undersökning är i de flesta fall häktade för denna. Såväl före som efter undersökningen - men inte den pågår - gäller häkteslagens bestämmelser, som klart anger vilka regler som skall följas. Bland annat klargörs vilka tvångsmedel som är tillåtna under vistelsen i häktet. Det rör sig exempelvis om användning av fängsel, tagande av blod-, urin- eller utandningsprov vid misstänkt påverkan samt beslut om avskildhetsåtgärder av ordnings- och säkerhetsskäl. Även för möjligheterna att ta emot besök, telefonera och skicka brev finns bestämmelser. I häkteslagen regleras också den intagnes rätt att klaga på beslut. Att häkteslagen inte får tillämpas under de rättspsykiatriska undersökningarna vållar en rad problem och risker. De personer som skickas till sådana är ofta tungt kriminellt belastade. Under gällande lag finns det inga möjligheter att vidta ovan nämnda åtgärder. Till detta kommer att undersökningarna merendels utförs i lokaler som inte är ändamålsenliga och saknar ett skalskydd i paritet med dagens säkerhetskrav. Av denna anledning händer det att man av säkerhetsskäl ibland tvingas genomföra de psykiatriska undersökningarna på häktet. Detta är självfallet mindre lämpligt och inverkar i vissa fall negativt på genomförandet av undersökningen - bland annat som en följd av att den häktade inte kan observeras dygnet runt av specialutbildad personal. Med hänsyn till såväl rättssäkerheten i stort som berörda individers säkerhet måste nuvarande luckor i lagen täppas till genom att häkteslagstiftningen också omfattar tiden på rättspsykiatrisk avdelning i de fall reglerna i lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) eller lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) inte kan tillämpas. Dessutom måste befintliga lokaler granskas ur säkerhetssynvinkel och de som inte håller måttet omgående renoveras eller ersättas med nya och tidsenliga.
mot · GS02Ju388 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nu måste minst en drogfri anstalt införas i respektive f.d. kriminalvårdsregion. erhöll Kriminalvården till projekt innebärande åtgärder mot drogmissbruket på anstalterna. flödar knarket innanför fängelsemurarna. Det är stor skam att man inte uppnått konkreta resultat. Målet - drogfria fängelser - är inte enkelt att nå men måste ständigt vara en ledstjärna i kriminalvårdens arbete. Dels för att skydda dem som inte missbrukar, dels med hänsyn till de många fängelsedömda narkomaner som inget hellre vill än att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö. En sådan kan inte erbjudas ! Undertecknade motionärer lämnade förslag på hur man skulle kunna åstadkomma drogfria fängelser - minst ett i varje f.d. kriminalvårdsregion. återkommer vi och rekommenderar upprättande av kontraktsförbindelser som narkomanerna/internerna frivilligt ställer sig bakom. Dessa överenskommelser finns redan från början av rehabiliteringen. Om en dömd inte fullföljer sitt kontrakt måste vederbörande förflyttas till annan anstalt. Detta måste ske omgående. Annars riskerar man att medinterner också frestas att inleda alternativt återuppta sitt missbruk. Det är detta flyttförfarande som vållar problem och försvårar kriminalvårdens knarkbekämpning. Man har inte organisatoriskt sett gjort det möjligt att förflytta narkomaner som inte avhåller sig från sitt missbruk. Åtgärden utgör visserligen en rangordning av de olika fängelserna men denna särbehandling måste till.
mot · GS02Ju389 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla rån där hot med skjutvapen alternativt vapenattrapper förekommit skall klassas som grova. Antalet rån och rånförsök ökar ständigt. För att ett rån skall klassas som grovt krävs att rånaren varit beväpnad med ett skarpladdat vapen, något som kan vara svårt att bevisa om skottlossning inte förekommit eller om förövaren inte gripits under själva rånet. Så som den nuvarande lagstiftningen är utformad har de kriminella ett klart övertag gentemot rättvisans företrädare. De kan inte mot sitt nekande åtalas eller dömas för grovt rån så länge det inte är bevisat att det varit ett riktigt och laddat vapen som riktats mot offret. För rånoffren torde det i de allra flesta fall vara omöjligt att avgöra om vapnet som de hotas med är äkta eller en attrapp. De upplever att det rör sig om ett dödligt hot. Chocken blir lika stark och det psykiska lidandet är lika svårt även om det visar sig att rånaren inte varit utrustad för att skjuta dem. Det strider mot allmän rättsuppfattning att inte alla rån där hot med skjutvapen förekommit klassas som grova och skall medföra kännbara straff - oavsett om det rört sig om ett oladdat vapen eller en attrapp.
mot · GS02Ju390 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå samman verksamheterna för och . Molekylärgenetiska analyser (DNA-analyser) har kommit att spela allt större roll inom forensisk verksamhet . Allt talar för att betydelsen av sådana analyser kommer att bli större . I utförs DNA-analyser med forensisk inriktning inom RMV (rättsgenetiska avdelningen) i och (SKL), alltså hos två skilda organisationer med kopplingar till varandra. Rättsgenetiska undersökningar vid faderskapsutredningar har varit föremål för utredningar inom dels (1976 och 1986), dels (1995). I samband med en utredning som gjordes 1986 påpekades vissa fördelar med att koncentrera alla DNA-analyser med forensisk inriktning till ett nationellt laboratorium. Någon sådan centralisering kom aldrig till stånd, men skälen för en centralisering kvarstår oförändrade eller har snarare förstärkts. Här nedan vill vi peka på fördelarna med en sammanhållen forensisk genetisk verksamhet i landet. I stort sett samma analysmetoder används inom olika delar av forensisk verksamhet, dvs. typer av DNA-analyser. DNA-analysverksamheten blir även efter sammanslagningen totalt sett inte särskilt omfattande. Vissa typer av undersökningar är sällsynta och bör därför av kvalitetsskäl koncentreras till en enhet. Analysverksamheten blir successivt alltmer automatiserad, vilket innebär ekonomiska fördelar vad gäller såväl drift som investeringar. Analyskompetensen i landet är samlad på relativt få händer. En sammanhållen verksamhet skulle därför ge en kompetensmässigt sett större kritisk massa, vilket är av stor betydelse inte minst vad gäller forskning och utveckling. Även i utredningen (Ju 2002/2801/PÅ) som SKL och RMV står bakom föreslås att gemensam produktionsplattform byggs upp för rutinanalyser av DNA. Visserligen leder en sammanslagning av all forensisk DNA-analysverksamhet till en monopolsituation i landet, men det finns dock konkurrerande enheter i andra länder såväl i och som i . Därför är det av stor betydelse att blir starkt inom detta område. Till slut bör påpekas att analys- och utredningsverksamhet måste vara organisatoriskt och därmed också ansvarsmässigt åtskilda, detta för att styrka objektiviteten i bägge verksamheterna.
mot · GS02Ju391 · 2004-10-03 00:00:00 — Täckidentiteter för poliser med särskilda spaningsuppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av täckidentiteter för särskilda polisspaningsuppdrag. Polisväsendet i är i behov av att kunna uppträda och genomföra vissa rättshandlingar med hjälp av en fullständig täckidentitet i en s.k. under cover-operation. Behovet blir mer och mer påkallat för att kunna uppnå ett betydligt bättre internationellt samarbete. Det är uppenbart att det internationella polissamarbetet mot grov organiserad brottslighet har utökats och blivit mer avancerat. Ett belysande exempel är hur täckidentiteten kan användas för den internationella illegala narkotikatrafiken. och andra berörda myndigheter har dessvärre tvingats avstå från att delta i internationella operationer som direkt eller indirekt berör den illegala narkotikatrafiken till på grund av avsaknaden av möjligheten att utfärda täckidentiteter. är inte främmande för att använda den här typen av verksamhet som ett inslag i det polisiära arbetet.
mot · GS02Ju393 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det till ett brott att smygfilma individer utan deras vetskap. har vi i massmedierna kunnat läsa om fall där individer på ett djupt integritetskränkande sätt blivit smygfilmade mot sin vilja. Enligt dagens lagstiftning är detta inte ett brott. Två enskilda fall har visat på denna orimliga lagstiftning. Det första fallet berörde en 58-årig fastighetsägare i som smygfilmade i badrummet hos en 18-årig kvinnlig hyresgäst. Trots att han genom detta ofredade flickan sexuellt kan han med nuvarande lagstiftning bara med stor sannolikhet ställas inför rätta för grovt hemfridsbrott. Därmed slipper han åtal för ofredande och sexuellt ofredande. Det andra fallet berör en ung flicka som först utan vetskap och sedan mot sin uttryckliga vilja filmades när hon hade sexuellt umgänge med sin pojkvän. Alla rättsliga instanser har påvisat hur flickan känt sig djupt kränkt och utnyttjad, men hovrätten hänvisade i sin friande dom till att det i svensk lag inte finns något uttryckligt förbud mot smygfilmning. Detta bör ändras.
mot · GS02Ju394 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara kvar som en självständig domstol. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringen har tillbaka dragit igång ett förändringsarbete när det gäller domstolsväsendet. Om nedläggningarna fortsätter enligt regeringens ambition finns det en uppenbar risk att rättssäkerheten börjar äventyras. En förändring av tingsrättsorganisationen behöver i sig inte vara fel, men den kan inte genomföras utan hänsyn till helhetsperspektivet. Regeringens förändringsarbete innebär ett oönskat ingrepp i rättssamhället. De ökande avstånden till tingsrätterna kommer att minska människors vilja att inställa sig i tingsrätten för att vittna och för att tjänstgöra som nämndemän. Detta reducerar påtagligt rättssamhällets kvalitet. Avstånden kommer också att leda till ökade kostnader, blad annat i form av förlorade arbetsinkomster, resor, traktamenten, övernattningar. Den symboliska betydelsen av rättssamhällets synliga fasta närvaro i västra länsdel ska inte underskattas när det gäller upprätthållandet av rättssamhällets legitimitet och medborgarens upplevda trygghet. I budgetpropositionen för gör regeringen bedömningen att och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Det är ett i flera avseenden olämpligt och illa underbyggt förslag. Argumentationen har varit att de mindre tingsrätterna skulle ha lägre attraktivitet för kompetent personal, att möjligheter till kompetensutveckling skulle vara lägre och att de skulle vara mindre effektiva och mer sårbara för störningar. De ekonomiska argumenten har avklingat i takt med att proponerade vinster inte kunnat verifieras. Verkligheten för är direkt motsatt de förda resonemangen. har visat sig synnerligen kompetent att sköta sitt uppdrag. dömer enligt statistiken snabbare av mål och har färre överklaganden. Man ligger i topp när det gäller personalens trivsel. Kompetensutveckling och personalkompetens är ocksåöver standard. har man ett mycket väl fungerande samarbete med tingsrätten i . Detta har bland annat medfört att tingsrätten inte behövt ens tillfällig personalförstärkning från hovrätten. Ett stort antal tingsrätter har redan upphört och sammanslagits i . Ingen samlad bedömning av eventuella fördelar av nedläggningarna har gjorts. Det vore ansvarsfullt och rationellt att nu göra ett, möjligen tillfälligt, uppehåll i sammanslagningsverksamheten och under denna paus utvärdera resultat avseende rättssäkerhet, kvalitet, ekonomi, kompetensutveckling, sårbarhet, påverkan av lokalsamhället, rekryteringseffekter etc. Sedan, efter att analys är gjord, kan domstolsverk och regering, med tillgång till denna kunskap planera vidare för framtidens organisation av domstolsväsendet. Enligt vad som ovan anförts bör vara kvar som en självständig domstol. Att lägga ner den framstår som ett självändamål och saknar helt lokala motiv i tingsrätts verksamhet, lokaler eller personal.
mot · GS02Ju395 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över om inte ett besöksförbud skulle kunna utvecklas och jämställas med en "kommunarrest" i kombination med elektronisk fotboja. Många kvinnor utsätts för våld av närstående män. har åtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för våld av närstående män huvudsakligen handlat om att skydda den våldsutsatta kvinnan genom exempelvis larmpaket och skyddat boende, dvs. inskränkningar i kvinnans frihet. Det är välkommet att nu har tagit ett beslut som trädde i kraft om åtgärder för att motverka våld mellan personer som är eller har varit närstående. Beslutet betyder bl a att ett besöksförbud ska kunna gälla för den gemensamma bostaden om det finns en stor risk för att den person förbudet riktar sig mot kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid. Jag anser nu även att regeringen bör se över om inte ett besöksförbud också ska kunna utvidgas till större geografiska områden än tidigare, och därmed kunna likställas med den s.k. kommunarresten, gärna i kombination med elektronisk fotboja. Det gäller nämligen att värna kvinnan och de eventuella barnens frihet att kunna röra sig. De ska kunna leva ett normalt liv med allt vad det innebär.
mot · GS02Ju396 · 2004-10-01 00:00:00 — Rymning som brottslig gärning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara brottsligt att rymma från kriminalvårdsanstalt. 2004 har präglats av återkommande rymningar på grund av bristande säkerhet vid våra svenska anstalter. Detta har skapat stor oro hos många medborgare på grund av den otrygghet som uppstår när grovt kriminella under stark press vistas ute bland allmänheten. Många medborgare har svårt att förstå att själva rymningen som sådan inte är straffsanktionerad. Det är i högsta grad rimligt att straffet ökas på, dels för de brottsliga gärningar som rymmaren gör sig skyldig till, dels för själva rymningen som sådan. Straffutmätningen måste naturligtvis stå i proportion till rymningens karaktär och grad av slutenhet vid anstalten.
mot · GS02Ju397 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att när någon rattonykter person dödar någon i trafiken genom framförande av fordon skall det jämställas med dråp vid straffutmätningen. Det ökade antalet rattonykterhetsbrott är mycket oroande. Tendens finns också att dessa brott kryper allt längre ned i åldrarna, vilket får anses särskilt bekymmersamt. Genom att köra fordon rattonykter visar man en total respektlöshet för de skador som man därigenom kan orsaka. Därför fordras ett ökat engagemang när det gäller utbildning och förhållningssätt till körning i onyktert tillstånd. Många människor tvingas möta beskedet att någon närstående person blivit trafikdödad på grund av att någon visat totalt förakt för andras liv genom att sätta sig i ett fordon och köra i berusat tillstånd. De nuvarande straffskalorna i detta sammanhang uppfattas av flertalet som för låga och brottsrubriceringen som mild. För att ytterligare skärpa samhällets hållning när det gäller framförande av fordon i berusat tillstånd vore en lämplig rubricering och straffutmätning därför vara att jämställa det med dråp.
mot · GS02Ju399 · 2004-10-02 00:00:00 — Ökad strafftid vid rymning från fängelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka strafftiden vid rymning. har flera rymningar från svenska fängelser skett. Dessa rymningar har i många fall varit dramatiska och lett till stora polisinsatser för att få fast rymlingarna. Många människor har utsatts för stor fara och oron bland allmänheten har varit stor för vad som skulle hända. Polisinsatserna har också lett till stora kostnader för samhället. Att rymma från ett fängelse ger för intagna brottslingar inga konsekvenser. Det blir ingen längre strafftid. Detta anser jag vara fel och strida mot det allmänna rättsmedvetandet. Rymning från fängelse skall ge ytterligare påbackning som en brottsling bör sitta i fängelse. Detta borde regeringen lagstifta om.
mot · GS02Ju402 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av . Offentligheten i våra domstolar motiveras främst som en kontrollfunktion. Allmänhetens, och senare också massmediers, tillträde till förhandlingarna är en garanti för rättssäkerhet och effektivitet. Mot intresset av en omfattande insyn från samhällets sida i domstolarnas arbete står emellertid också enskildas rätt till integritet. Det gäller vittnen, målsäganden och även tilltalade. Från huvudregeln om offentlighet finns en rad undantag med hänvisning till bland annat ordningen vid rättegången och uppgifter som skyddas av sekretess. Exempelvis gäller fotograferingsförbud under tid som förhandlingen pågår. Syftet med förbudet är att "förhindra störningar under förhandlingen och att skydda den tilltalade från onödigt lidande" (/, Rättegång I, åttonde upplagan, s.170). Massmediers möjligheter att dokumentera vad som sker under domstolsförhandlingar synes ha ökat något . Trots detta kan man förmoda att det fortfarande finns en stark uppslutning kring tanken att offentligheten kan och bör begränsas med hänsyn till den enskildes integritet. Trycket från massmedier är starkt och spektakulära brott får allt större publicitet. I den mediala konkurrensen förekommer ständiga försök att tänja på gränserna för offentligheten. Den utveckling som beskrivits ovan när det gäller ökande offentlighet har i första hand skett genom praxisförändring, vilket kan vara betänkligt när det gäller enskildas möjligheter att förutsäga tillåtligheten. Det är svårt att avgöra om de övergripande avvägningar som bör ske blir tillräckligt utförliga. I samband med att tingsrätten i höll syn i den s.k. Knutbypastorns bostad aktualiserades på nytt konflikten mellan kravet på offentlighet och integritet. Efter att tingsrätten lämnat bostaden genomfördes en ny provskjutning av det handeldvapen som användes vid brottet, inför massmedierna. efter synen fanns bilder från många olika rum i huset och detaljerade redogörelser för vilka böcker, filmer och annat som Knutbypastorn och hans familj hade i sin ägo. I sammanhanget finns det skäl att påminna om vad processlagsberedningen anförde beträffande bevismedlet syn (NJA II 1943 s. 504): "Beredningen ansåg det uppenbart att rätten vid utsättande av syn har att tillse att enskilda intressen inte kränks i vidare mån än som kan anses skäligt." Trots det ovannämnda fotograferingsförbudet cirkulerar också bilder i massmedier som tagits av andra tilltalade från platser utanför rättssalen. I ett fall har dock JO (2001/02 s. 46 ff) bedömt att förbudet även omfattar sådana situationer, i vart fall medan förhandling pågår. Sammanfattningsvis tycks konflikter mellan offentligheten hos våra domstolar och enskildas krav på integritet bli alltmer frekventa och brännande. För att öka rättssäkerheten på området och skapa möjligheter för en helhetsbedömning bör dessa gränsdragningar i bli föremål för en översyn från lagstiftarens sida. bör besluta att ge regeringen i uppdrag att utreda behovet av ändringar eller förtydliganden och återkomma med eventuella förslag.
mot · GS02Ju403 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska rattonykterheten. kör 14 400 personer bil i med alkohol i kroppen. var av omkomna bilförare alkoholpåverkade, 2001 hade siffran stigit till och 2002 ytterligare till . Det är inte bara, som bekant, bilförarna själva som omkommer utan många oskyldiga blir offer för deras dumdristighet då de kör bil med alkohol i kroppen. Med de knappa resurser som trafikpolisen har behövs det nya tag, fler alternativ och förnyande idéer bör välkomnas. En studie vid SKL i visar att av de rattfulla greps tack vare allmänheten till skillnad från polisens som upptäcktes vid rutinkontroller. Några förslag som kan minska antalet olyckor är att det inrättas ett 020-nummer (alltså dit man ringer gratis) där allmänheten kan tipsa polisen direkt när rattfylleri misstänks, att göra allmänheten uppmärksam genom en tydlig marknadsföring av detta telefonnummer, att ställa krav eller uppmaning till körskolorna att ge ordentlig instruktion till blivande körkortsinnehavare om hur och vad man bäst bör göra när man misstänker rattfylleri.
mot · GS02Ju405 · 2004-10-03 00:00:00 — DNA-prov med samma förutsättningar som foto och fingeravtryck tillkännager för regeringen som sin mening om vad i motionen anförs om att 28 kap. 14 § ändras till att förutom fingeravtryck och foto även omfatta DNA-prov. tas DNA-prov på personer som dömts till mer än tvåårs fängelse. Detta är ett viktigt verktyg för polisen, vilket kan ge avgörande resultat i utredningar. Redan när polisen gör brottsplatsundersökningar registreras DNA-spår. Dessa skickas till som därefter registrerar spåren och samtliga DNA-spår läggs in i ett spårregister. DNA-profilen finns tillgänglig hos polisen. av vardagsbrotten upp i . Dessa brott förorsakar stort lidande för brottsoffren, utifrån att brotten aldrig upp på grund av polisens knapphändiga resurser. Det kan konstateras att i ett fall greps och dömdes en man i för ett 40-tal inbrott tack vare att polisen hade en DNA-profil på gärningsmannen. I har man ett av världens mest omfattande register med DNA-profiler. Brotten som upp tack vare detta har ökat markant, utan ett omfattande utredningsarbete. Vi har även kunnat följa ett antal gamla rättsfall där man tar DNA-tekniken i anspråk. Genom att ändra 28 kap. 14 § om att anhållen eller häktad skall lämna fingeravtryck och foto till att omfatta även DNA-prov skulle polis och åklagare få en betydligt större möjlighet till bevisföring. Provet kan genomföras på enklaste sätt genom t.ex. ett hårstrå eller lite saliv, utan medverkan av sjukvårdande personal.
mot · GS02Ju407 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om disciplinära åtgärder vid rymningar. Vi har sett några uppmärksammade rymningar från kriminalvårdsanstalter där vapen och tagande av gisslan förekommit. Rymningarna skapar otrygghet bland medborgarna, och de kostar samhället mycket pengar. kan åklagare åtala och domstolar döma rymlingar för brott i samband med rymningen, som exempelvis hot mot tjänsteman, våld, människorov, vapeninnehav m.m. Det är också mycket viktigt att själva rymningarna bestraffas med disciplinära åtgärder inom kriminalvården. Disciplinära åtgärder ska sättas in mot de interner som missköter sig , som exempelvis när de rymmer, avviker i samband med permission eller inte deltar i rehabiliteringsprogram. Den nye chefen för kriminalvården talar om ordning och reda på fängelserna. Det bådar gott. Det är nödvändigt att en intagen som rymmer blir föremål för disciplinära åtgärder. är det viktigt att det lönar sig att sköta sig väl och delta i programverksamhet för rehabilitering.