mot · GS02MJ497 · 2004-10-05 00:00:00 — Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning. Därför är det olyckligt att den begränsat möjligheten att få ersättning för odling av fånggrödor till , , , , och . I ett s.k. motiverat yttrande påpekar att om verkligen skall uppfylla EU:s nitratdirektiv bör stödet för odling av fånggrödor utvidgas så att det också omfattar jordbruksområdena runt , , och , där jordbruket kan bidra till övergödning. föreslår att stöd till fånggrödor skall kunna ges även i dessa områden. har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras från lantbruket in till tätorten utan att återföras, vilket är ett stort resursslöseri. Speciellt anmärkningsvärd är den stora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunna sluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruket återföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de stora framtidsfrågorna för samhället. Problemet är att osäkerheten är stor inte minst bland bönderna beträffande vad t.ex. slam och organiskt avfall innehåller. Upptäckten av små mängder flamskyddsmedel och tungmetaller i slammet har minskat intresset för gödning med slam. Läkemedelsrester i slammet är ett annat stort problem. Ett viktigt första steg för att få exempelvis rötslam mer accepterat hos bönderna är givetvis att se till att slammet är väl kontrollerat avseende tungmetaller, läkemedelsrester och sjukdomsalstrande bakterier. Studier har dock visat att halterna i slammet i allmänhet klarar EU:s gränsvärden för bakterier, tungmetaller och skadliga organiska ämnen. För att motverka tveksamheter inför spridning av rötrest har det tagits fram ett certifieringssystem för rötrest och kompost. Systemet innebär kontroller av externa certifieringsorgan avseende substrat, hygien m.m. Dessa kontroller är viktiga för trovärdigheten och om slammet via dessa kontroller anses ofarligt så skall bönderna bli väl informerade om detta. Målsättningen bör vara att slammet från avloppsreningsverk i största möjliga utsträckning skall kunna återföras till jordbruket, inte minst vid odling av energigrödor. För att bönderna skall kunna våga ta emot slam på sina åkrar och för att trovärdigheten skall kunna upprättas är det också av stor vikt att regeringen arbetar för att få bort en så stor del av de skadliga ämnena som möjligt ur kretsloppet. Förutom rädsla för skadliga ämnen i slammet får bönderna också generellt lägre betalt för spannmål som gödslats med slam. Därför finns det flera anledningar för bonden att avstå från att gödsla med slam. Reduceringen på ersättningen (priset) för spannmålen som uppköparna har beror antagligen på att det finns en osäkerhet om faror med slam. Det är viktigt att regeringen agerar så att fakta kommer fram. Fortsatt forskning kring säkra processer inom detta område är nödvändigt. får enligt beslut inget slam eller organiskt avfall deponeras. skall dessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagsbeslut. För att den antagna lagen om förbud mot deponering skall kunna fungera är det viktigt att fungerande avsättningsområden finns för slammet från avloppsreningsverken. förutsätter att regeringen kraftfullt verkar för att minska riskerna på detta område. Om jordbruket skall kunna utnyttja slam och reducera slöseriet med fosfor och kväveresurser så krävs också att EU:s lagstiftning ses över. och har fått igenom ett undantag som innebär att bönderna i dessa länder får lov att använda sig av hushållsavfall i form av komposter och rötslam ifrån reningsverk vid ekologisk produktion fram till . Frågan behöver dock en permanent lösning. 8.8Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd Rapporteringen av bekymren med mul- och klövsjukan och med långa djurtransporter har med all önskvärd tydlighet visat att det finns en stor förbättringspotential i dagens livsmedelsproduktion, ur etisk synpunkt och för att minska riskerna för sjukdomsspridning och försämrad livsmedelskvalitet. Problemen är komplexa och visar att det i det industriella jordbruket och medföljande livsmedelsproduktion kan uppkomma allvarliga brister, och vi anser därför att det är viktigt att också gynna det småskaliga jordbruket. Vi vill särskilt värna om småskaliga jordbruk i glesbygden och fjälljordbruket. föreslår därför att stöd till småskalighet särskilt beaktas inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. En medlemsstat får avsätta högst av direktstöden till ett nationellt kuvert. Detta får användas för att bevilja ytterligare betalning för särskilda typer av jordbruk som är viktiga för att skydda och förbättra miljön eller för att förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Regeringen avser att inledningsvis avsätta av hektarstödet till ett nationellt kuvert, men det framgår tydligt av skrivelsen (skr. 2003/04:137) att regeringen i fortsättningen avser att höja denna andel. Detta skapar ytterligare osäkerhet om de framtida produktionsförutsättningarna. avvisar regeringens förslag om att höja avsättningarna till det nationella kuvertet. En nationell reserv (skyddsnät) behövs för att kompensera de jordbruksföretag som drabbas av störst stödminskningar i samband med genomförandet av reformen. anser att den nationella reserven behövs och att den bör vara av de frikopplade direktersättningarna. Det är rimligt att de som får en minskning med och som ej kompenseras inom befintliga föreskrifter kan ansöka om stöd från den nationella reserven. Även nytillkomna jordbrukare och jordbrukare som utökat sin produktion eller ändrar inriktning bör kunna få del av medel ur den nationella reserven. Norrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övriga inte belastas med. har man därför erhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader jordbruket har. Motivet har bl.a. varit att det genom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet. Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbetstillfällen, både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin. Genom att förädla norra viktigaste gröda, , till kött och mjölk har norra konsumenter tillgång till högklassiga närproducerade livsmedel. Merkostnadsersättningen bygger på mycket väl definierade merkostnader och har lett till effektiva jordbruksföretag med stor geografisk spridning. Merkostnadsersättningen till jordbruket i består av tre delar, varav en del har nationell finansiering. Stödet regleras i förordningen (1996:93) om stöd till jordbruket i norra . Den totala nationella ersättningen har legat under den referensersättningsnivå på som, enligt kommissionsbeslut 97/557/EG, tjänar som maxnivå för det nationella stöd som tillåts ge. Därutöver tillkommer visst stöd till potatisodling, som ligger utanför anslutningsavtalet. För budgetåren 2002 och 2003 anslogs för nationellt stöd enligt förordningen (1996:93) till jordbruket i norra . Det belopp som verkligen betalats ut har dock legat en bit under denna nivå. utbetalades 289 miljoner, 287 miljoner, år och år . Som princip bör gälla att de budgeterade medlen betalas ut i största möjliga utsträckning. Produktionen i norra minskar , vilket tyder på att lönsamheten är sämre än på andra håll i landet. Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna för exempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, som kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsglesheten och många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet och framtidstro. Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört att jordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . Kostnaderna för kadaverinsamlingen var ej medräknade när referensersättningsnivån fastställdes. Nivån är inte heller indexreglerad. anser att referensersättningsnivån för det nationella stödet till norra bör omförhandlas så att det blir indexuppräknat och tar hänsyn till kostnaderna för kadaverinsamlingen. anser att det utbetalade stödet bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. gav regeringen i uppdrag att utforma ett särskilt stöd till jordbruket i fjällnära område för att kompensera det sämre utfallet i stödområde 1 efter EU-inträdet. Trots detta har det ännu inte införts någon särskild ersättning riktad till jordbrukare i detta område. Jordbrukarna i fjällnära områden får allt svårare att klara sin försörjning. Många har också lagt ner sina gårdar. Regeringen bör skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att leva upp till beslut. Det allmänna skördeskadeskyddet för vissa jordbruksgrödor upphörde genom beslut . har staten officiellt haft ett övergripande ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Av regeringens budgetproposition för framgår däremot tydligt att regeringen anser att staten inte skall ha något ansvar för ersättningar vid skördeskador. anser tvärtom att jordbruket på grund av näringens speciella natur och starka väderberoende skall ha ett statligt garanterat skydd vid skördeskadekatastrofer. EU kan mycket väl godkänna denna typ av nationella katastrofinsatser. I beslutar regeringen om utbetalning av ersättningarna för skördeskador. föreslår att ett nytt anslag för ersättning till skördeskador inrättas. Till detta anslag anvisar för . Säterbruket var en livsnödvändig förutsättning för jordbruket i äldre tid och förekom . , när vi alltmer söker våra rötter, har intresset för säterkulturen ökat. Värdefulla kultur- och naturmiljövärden hotar att försvinna om inte säterkulturen stimuleras. Fäbodbruket spelar en viktig roll när det gäller att uppfylla nationella och internationella åtaganden inom miljövård, naturvård och biologisk mångfald. För att säkra fäbodbrukets rättigheter föreslår att en lag om betesrätt vid fäbodbruk införs. En sådan lag kan ta sin utgångspunkt i betänkandet "Betesrätt vid fäbodbruk m.m." (SOU 2003:116). föreslår också att en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar upprättas. I ett samhälle som strävar efter välfärd för alla, är det rimligt att också bönder skall kunna vara lediga från sitt arbete när de till exempel vill ha semester eller är sjuka utan att de drabbas hårt ekonomiskt. De olika system för avbytartjänst som växt fram i landet har visat sig ha svårt att utvecklas ekonomiskt. Det är därför lämpligt att det statliga stödet går direkt till den som använder sig av avbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid med ett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödet byggs ut. anvisar till ett nytt anslag för stöd till avbytartjänster. I takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute i ökar förutsättningarna för export. Det är därför angeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Det gäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen. måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt med nationella medel för att stötta marknadsföringen av svenska livsmedel. Viktigt är att stödja mindre livsmedelsföretag för att nå ut på marknaden med förädlade produkter. står därför bakom regeringens förslag om satsningar inom livsmedelsområdet för att främja exporten av svenska livsmedel och regional utveckling av livsmedelsförädling. 9.8Stöd till jordbrukets rationalisering Omarrondering är en fastighetsbildningsåtgärd som innebär att en fastighets spridda skiften förs samman till större områden med lämplig storlek och form. Behovet av omarrondering är ojämförligt störst i Dalarns län men även i andra delar av landet finns behov av åtgärder. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare konstaterat att omarronderingsverksamheten bör bedrivas fortlöpande. Det främsta motivet är naturligtvis att nå de positiva effekter för enskilda och samhället som en rationalisering av fastighetsindelningen ger, särskilt vad gäller jord- och skogsbruk. En kontinuerligt bedriven omarronderingsverksamhet är också en förutsättning för att lantmäteriet skall kunna bevara och utveckla sin kompetens på området. Utskottet fann mot den bakgrunden att bidraget till jordbrukets rationalisering inte borde begränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder utan även få användas till nya omarronderingsprojekt. föreslog ett tillkännagivande till regeringen om en översyn och förslag beträffande den skattemässiga behandlingen av lantmäterikostnader. beslutade i enlighet med utskottets förslag, och presenterade regeringen en proposition med anledning av tillkännagivandet (prop. 2002/03:79). beslutade i enlighet med regeringens förslag. Mot bakgrund av den allmänt erkända betydelsen av omarrondering är det beklagligt att regeringen anslår så begränsade medel på detta viktiga område. (SOU 2003:105) föreslår att projektstöden i insatsområde II från och med nästa programperiod ändras till att även omfatta omarrondering. behöver dock ytterligare medel avsättas för omarrondering under anslaget 44:4. är ett vattendrag som utmärker sig genom att den rinner genom ett flackt landskap med sankmark. Stora variationer i vattenflödet medför återkommande översvämningar. Regeringen har förordat att inga ytterligare statsbidrag skall lämnas till åtgärder mot översvämningar i . Problemen med översvämningar längs är dock fortfarande aktuella. Ytterligare åtgärder krävs därför för att fortsättningsvis skydda åkermarken mot årliga översvämningar. är vallningsåtgärderna förenade med miljökonsekvenser. För att bedöma vilka åtgärder som är lämpliga är det nödvändigt att den omfattande miljökonsekvensbeskrivning som beslutade om 1999 kan slutföras. Men sedan anslagen dragits in återstår för att en sådan MKB-undersökning skall kunna slutföras. Därefter kommer ytterligare bidrag behövas för att genomföra de rensningsarbeten som kan vara acceptabla ur miljösynpunkt. menar att MKB-undersökningen i första hand måste slutföras och att ytterligare åtgärder därefter kan bli aktuella. föreslog föregående att vad som sagts om skulle tillkännages för regeringen som mening, men då yrkandet ännu ej behandlats avstår vi här från att upprepa det. För att garantera fortsatt omarronderingsverksamhet med möjlighet till tillkommande objekt samt fortsatt stöd för åtgärder kring föreslår att anslaget 44:4 ökas med för . Det svenska lantbruket är världsledande när det gäller att producera livsmedel av hög kvalitet med ett minimum av hälsorisker och negativ miljöpåverkan. Den viktigaste resursen i det arbetet är landets jordbrukare. För att bevara framtidstron inom denna yrkesgrupp är det viktigt att svenska jordbrukare kan konkurrera på lika villkor med sina kollegor i framför allt andra EU-länder. har länge arbetat för att den extra skatteryggsäck som den socialdemokratiska regeringen försett de svenska bönderna med skall lyftas av. Vi hävdar att rättvisa villkor innebär att bland annat skatter och avgifter på eldningsolja, diesel och handelsgödsel harmonieras med övriga EU-länder. De skatter och pålagor som staten håvar in från jordbruket, exempelvis bekämpningsmedels- och handelsgödselskatten, bör återföras till jordbruksnäringen bland annat genom stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser. Bönderna i har fortfarande mer skatter och pålagor än i andra länder, lantbrukarnas ålder är högre och det är svårt att starta nya jordbruksföretag. vill bryta denna utveckling. välkomnar att Socialdemokraterna äntligen gått med på att sänka dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner. De senare årens dieselskattehöjningar har på ett orättvist sätt drabbat jordbruksnäringen. anser att regeringens förslag på sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner med /l är otillräcklig. säger nej till regeringens höjning av dieselskatten med , vilket innebär att dieselskatten för jord- och skogsbrukets maskiner sänks med /l i budgetförslag. Att Socialdemokraterna föreslår en, om än otillräcklig, sänkning av jordbrukets dieselskatt är en viktig framgång för ett engagerat opinionsarbete, dels från Kristdemokaterna, dels, och framför allt, från "gräsrötterna" på landsbygden. 10.2Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel Basen för uttag av gödselmedelsavgift var från början innehållet av kväve och fosfor i handelsgödsel. slopades avgiften på fosfor. I stället infördes avgift på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. Gödselmedelsskatt skall nu betalas med /kg kväve och /g kadmium. Bekämpningsmedelsskatt skall betalas med /kg verksam beståndsdel. Frågan om skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel har utretts i SOU 2003:9. Utredningen föreslår att skatten på bekämpningsmedel differentieras efter medlens farlighet för hälsa och miljö. höjde regeringen skatten på bekämpningsmedel med /kg. motsätter sig regeringens förslag om höjd skatt på bekämpningsmedel. Det var olyckligt att regeringen genomförde skattehöjningen innan sammanställningen av remissomgången på SOU 2003:9 blivit färdig. föreslår att regeringen återkommer med förslag på utformning av en differentierad skatt på bekämpningsmedel, men där det totala skatteuttaget inte höjs. För att jordbrukets ställning i inte skall försvagas till följd av skatter och pålagor är det angeläget att den skatt som tas upp på bekämpningsmedel och handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. Det är beklagligt att regeringen frångått överenskommelsen med näringen angående återföringen av bekämpningsmedels- och handelsgödselskatter. Socialdemokraterna, avser i stället, enligt budgetpropositionen, att avveckla denna återföring. Pengarna kommer inte att återföras till näringen och lantbruksforskningen i den omfattning som tidigare utlovats. går näringen miste om viktig kunskap som hade kunnat genereras genom lantbruksforskningen. menar att principen för återbetalning av miljöavgifter till näringen bör kvarstå bland annat till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. Regeringens skrivelse 2002/03:111 konstaterar att användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket ökat något . Enligt uppfattning krävs ytterligare forskning, utveckling, utbildning, information och andra insatser för att ytterligare minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. Därför anslår mer än regeringen till utgiftsområde 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. 10.3Det svenska jordbrukets konkurrenssituation Den svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens och står sig väl i konkurrensen så länge den sker på lika villkor. Problemet är att skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer. Det är därför angeläget att inom EU kraftfullt driva frågan om harmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. Om inte aktuella skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringen som inom livsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/avgifter till omvärldens. Sänkningen av dieselskatten bör ses som ett första steg i den processen. skall i konsumenternas intresse verka för god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökade informationsinsatser behövs för att vidga kunskaperna om kostens betydelse för hälsan. Bristfälliga livsmedelskontroller kan medföra hälsorisker för människor och regeringen måste därför tillföra stat och kommun mer resurser så att kontrollerna kan utföras på tillfredsställande sätt. Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan producera eget vetenskapligt material så att vi inte blir beroende av andras bedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet krävs att () har tillräcklig kompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologi och nutrition. Detta för att kunna hävda sig internationellt och att kunna föra våra nationella intressen i EU. Det är därför av yttersta vikt att har erforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar. Ett exempel på områden måste ägna mer forskning åt är naturliga gifter. Alla levande organismer har naturliga gifter för att skydda sig. Hur detta påverkar människors hälsa vet man inte tillräckligt om . Till viss del baseras SLV:s arbete på nationella kostundersökningar där man studerar vad som är bra mat. För att få reda på detta måste man veta vad maten innehåller samt vad folk äter. Det senare måste undersökas kontinuerligt. Dessa undersökningar skall ligga till grund för säkerhetsarbete och kostrekommendationer. Det är angeläget att tillförsäkras nödvändiga medel för att kunna garantera en god konsumentsäkerhet och bidra till ett samhälle med hälsosamma livsmedel. För att stärka viktiga arbete föreslår mer än regeringen till anslaget 43:12 . Den nya tekniken kan kanske vara ett verksamt medel för att kunna föda en växande världsbefolkning, men också för att kunna bota mycket av mänskligt lidande. Gentekniken öppnar fantastiska möjligheter, men det finns också problem som gör att stor försiktighet måste iakttas. 12.1Risker för människors hälsa Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell och europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. Riskerna med utsättning av grödor som är resistenta mot exempelvis vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligt klarlagda. Eftersom riskerna med GMO ännu är okända anser att de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt måste informera om detta. Som konsument skall man ha möjlighet att undvika produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer eller där GMO funnits med i framställningsprocessen av livsmedel. antog rådet en förordning om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer (1829/2003). Det nya spårbarhetssystemet skall säkerställa att användare blir informerade om huruvida produkterna innehåller eller är framställda av genetiskt modifierade organismer. anser att det skall finnas ett märkningssystem som gör det möjligt för konsumenterna att fatta beslut om konsumtion av livsmedel där GMO funnits med i framställningsprocessen. Någon nedre gräns för procentandelen GMO-gröda i en produkt bör inte finnas i märkningssystemet. föreslog föregående att vad som sagts om märkning av produkter innehållande genetiskt modifierade organismer skulle tillkännages för regeringen som mening, men då yrkandet ännu ej behandlats avstår vi här från att upprepa det. Forskningen om genmodifierade livsmedel behöver stärkas. Man vet ännu inte tillräckligt om resultaten av gentekniken eller hur genmodifierade livsmedel påverkar människor, djur och natur. Genmodifierade växter kan sprida sina anlag till närbesläktade arter och störa ekosystemet. Dessa långsiktiga risker är till stora delar outredda. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer. Det åligger den politiska makten, på nationell eller europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet låg färdigt och trädde i kraft . Konventionen kan få en betydande roll för utvecklingsländernas möjligheter att få hjälp att riskbedöma genmodifierade grödor och för att ge dem assistans att bygga upp en egen kompetens på området. Protokollet reglerar gränsöverskridande transport av genetiskt modifierade organismer, där även tillgång till information samt kapacitetsuppbyggnad är centrala delar. vill se ett fördjupat svenskt engagemang i det internationella samarbetet kring genteknik.