mot · GS02Sf4 · 2004-11-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:21 Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro motsätter sig regeringens förslag om att ge arbetsgivarna ett ökat kostnadsansvar för anställda som är sjukskrivna. Förslaget äventyrar redan svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. I har arbetsgivarna sjuklöneansvar. Trots detta, har landet tillsammans med , högsta sjukskrivningar. Dessutom har de befarade tendenserna till selektering vid nyanställningar kunnat skönjas. anser att det är bra att sjuklöneperioden återställs . Vi anser också att det är positivt att sjukpenningnivån återställs till av inkomsten. Inkomstbortfallsprincipen är vägledande i vår politik. Den som verkligen är sjuk ska kunna klara sig på sin ersättning. Det är dags att regeringen tar sitt ansvar och inser att sjukskrivningarna är beroende av flertalet komplexa mekanismer. vet att längden på sjukskrivningarna beror på exempelvis vårdköer, väntetider på medicinsk behandling och rehabilitering samt långa handläggningstider på . Sjukskrivningarna beror också på en attitydförskjutning vad gäller sjukdomsbegreppet. Denna attitydförskjutning existerar både hos allmänheten men också bland läkare och bland handläggare. En bristande rörlighet på arbetsmarknaden är ytterligare en mekanism. Den kanske viktigaste orsaken är att sjukförsäkringen, som den ser ut , har inbyggda systemfel och därför måste sjukförsäkringen reformeras. Regeringen måste helt enkelt tänka om, och nytt, i denna fråga. Förutom att vi i motionen till största delen avslår regeringens proposition, lyfter vi även fram viktigaste förslag vad gäller en reformerad socialförsäkring. Ökad selektering på arbetsmarknaden3 Högriskskydd för vissa arbetsgivare5 Förebyggande arbete måste alltid gå före piska och tvång6 Statsbidrag och kostnadsansvar för vården7 Utbildning i försäkringsmedicin och utfärdande av sjukintyg8 Socialförsäkringarna är i behov av reformering9 Arbetet är socialförsäkringarnas grund10 Försäkringsmässighet och raka rör10 Finansieringen av reformerade försäkringar10 avslår proposition 2004/05:21 utom såvitt avser frågan om att återgå till 14 dagars sjuklöneperiod samt återställandet av ersättningsnivån i sjukförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en rehabiliteringsgaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiell samordning med bl.a. sjukvården för att minska sjukförsäkringens kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag och kostnadsansvar för vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i försäkringsmedicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utfärdande av läkarintyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ge ökad prioritet åt åtgärder mot missbruk och felutnyttjande av socialförsäkringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bredare socialförsäkringsreform. Ökad selektering på arbetsmarknaden Propositionens förslag syftar till att utforma ett medfinansieringsansvar för arbetsgivarna som omfattar av sjukpenningkostnaderna för anställda som är heltidssjukskrivna. Genom att tvinga arbetsgivarna betala en del av sjukpenningen, leder det till att arbetsgivarna tar aktiv del i rehabiliteringen, hävdar regeringen. Men propositionen innehåller inte några förslag som skulle öka och läkarnas incitament för att hålla nere sjukskrivningarna. motsätter sig förslaget eftersom det kommer att leda till en selektering på arbetsmarknaden där personer med någon form av sjukdomshistorik riskerar att stigmatiseras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med förslaget pekar regeringen direkt ut arbetsgivarna som orsak till de ökade sjukskrivningarna, vilka skulle bero på arbetsrelaterade problem. Vi vet att sjukskrivningsproblematiken är mer komplex än så, varför ett förslag som både straffar arbetsgivarna, och missgynnar de som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden, aldrig kan accepteras. Ekonomiska drivkrafter fungerar bara när de riktas mot dem som faktiskt kan påverka de problem som ska lösas - i detta fallet den enskilde själv, , läkarna och sjukvården. Riktas ekonomiska drivkrafter mot någon annan blir det inget resultat - det blir ett skott i luften. behöver nya företag och fler jobb. Regeringens förslag leder - om det genomförs - till motsatsen. , färre anställda och minskad tillväxt. Det blir fler robotar i arbetslivet och färre händer i vården. Det försvårar målet att uppnå sysselsättning. Vi vill i stället verka för en förebyggande politik, där rehabiliteringsåtgärder sätts in i ett tidigt skede, där aktörer som landsting och försäkringskassa tillsammans tar ett finansiellt ansvar, där arbetslinjen alltid är prioriterad, där läkare i större utsträckning utbildas i försäkringsmedicin, där fler försäkringsläkare finns på försäkringskassorna samt att kontrollen på kassorna ökar. Att den tredje sjuklöneveckan tas bort är ett steg i rätt riktning, vi vill motverka ytterligare pålagringar på arbetsgivarna. Men regeringens incitament för att ta bort den tredje veckan i sjuklöneperioden handlar om att de i stället inför medfinansieringsförslaget ovan. motsätter sig medfinansieringsansvaret men ser positivt på att återställa sjuklöneperioden . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill se en socialförsäkring som bygger på inkomstbortfallsprincipen. Människor som drabbas av sjukdom och tvingas vara hemma från sina arbeten skall genom försäkringen erhålla en rimlig levnadsnivå. Vi tillstyrker därmed regeringens förslag om att återställa sjukpenningnivån till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () rapport från visar att färre personer blir sjuka på grund av arbetet. I en färsk rapport från () redovisas en kraftig ökning av depressioner och stress som sjukskrivningsorsak. Av dem som är sjukskrivna med dessa diagnoser har andelen ökat från år . Om nu psykiska diagnoser ökar generellt som sjukskrivningsorsak - som arbetsrelaterade besvär minskar är det knappast nya pålagringar på arbetsgivarna som är lösningen. Forskningen har redan tidigare visat att majoriteten av sjukfallen inte beror på arbetsrelaterade besvär. Att arbetsgivarna då skall vara medfinansieringsskyldiga för orsaker som står utanför deras påverkan är orimligt. Att bestraffningen på arbetsgivarna skulle leda till färre sjukskrivningar finns inga belägg för. Det är också försäkringskassorna som fattar beslut om sjukskrivning, inte arbetsgivarna. Bakom de höga sjuktalen ligger en rad olika faktorer. En faktor är ändrade attityder i samhället till vad som verkligen är arbetsoförmåga. En annan bristande rörlighet på arbetsmarknaden. En tredje är att många som sjukskrivits fått vänta på rätt undersökning eller behandling eller inte fått den alls. Sjukskrivning har också kommit att användas som ett slags behandling även i situationer där risken är stor att en lång sjukskrivning gör ont värre för såväl hälsa som arbetsförmåga. Självklart ska arbetsgivarna göra sitt yttersta för att medverka till en väl fungerande arbetsmiljö. De flesta arbetsgivare gör ett gott arbetsmiljöarbete . Något som arbetslivsminister själv underströk i remissdebatten kring den aktuella propositionen. Dessutom sjunker den arbetsrelaterade sjukfrånvaron enligt den ovan refererade rapporten från . Därtill kan nämnas den statistik, som visar att en tredjedel av de långtidssjuka ocksåär arbetslösa. Internationell erfarenhet av ett omfattande arbetsgivaransvar kan hämtas från där arbetsgivarna betalar sjuklön . är ett av de länder som tillsammans med har högst sjukskrivningstal. Exemplet från visar också att de befarade negativa effekterna med ökad selektering i samband med nyanställningar kunnat skönjas. Risken är uppenbar att när kostnaderna för att anställa ökar, väljer företagen fler maskiner och färre anställda. Vad behöver är mindre krångel och färre regler för att främja arbetslinjen och företagandet. Högriskskydd för vissa arbetsgivare Arbetsgivarens medfinansieringsansvar ska inte gälla för en arbetstagare som omfattas av det så kallade högriskskyddet. Det är bra. Men högriskskyddet motverkar inte riskerna för selektering vid nyanställning. Den kritik mot regeringens förslag som förts fram anser vara välgrundad. Tanken med ett högkostnadsskydd för arbetsgivare är bra. Men det föreslagna skyddet är klart otillräckligt. Det föreslås inträda först när arbetsgivarens sammanlagda avgifter under åretmotsvarar av arbetsgivarens sammanlagda lönekostnader. En sådan risknivå kan vara förödande för den enskilde småföretagaren. Om förslaget om medfinansiering genomförs måste högkostnadsskyddet förändras så att denna risk elimineras. är i grunden positivt inställt till sänkta arbetsgivaravgifter. Konsekvensen av att vi avslår propositionens förslag om arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklönen innebär dock att vi i detta fall avslår förslaget om en sänkt arbetsgivaravgift . Vi föreslår i stället att arbetsgivaravgiften ligger kvar på nuvarande nivå. Förebyggande arbete måste alltid gå före piska och tvång För arbetsgivarnas del innebär det små chanser att kunna påverka sjukfrånvaron. Detta eftersom den är beroende av flera olika faktorer såsom vårdköer, väntetider på medicinsk rehabilitering, långa handläggningstider på och därefter långa handläggningstider vad gäller beslut om arbetslivsinriktad rehabilitering. Regeringen måste helt enkelt tänka om, och nytt, i denna fråga. Flera undersökningar påvisar vikten av tidiga insatser för dem som är eller riskerar att bli sjukskrivna. Det är också viktigt, och underlättar mycket, för läkarna om ett väl sammansatt rehabiliteringsteam kopplas in tidigt i sjukskrivningsärendet. vill införa en rehabiliteringsgaranti som träder i kraft eller senast efter sjukskrivningstillfälle. Teamen bör vara sammansatta av olika kompetenser, beroende på diagnos, för att erbjuda patienten/den sjukskrivne bästa möjliga hjälp åter i arbete. som patienten/den sjukskrivne deltar i garantin är också arbetsgivaren eller arbetsförmedlingen inkopplad för att vara delaktiga i personens rehabilitering tillbaka i arbete. Arbetsgivaren kan, när det är aktuellt, också delta i möten för diskussion kring arbetsmiljö och eventuella omplaceringsmöjligheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att detta ska fungera föreslår vi en finansiell samordning (Finsam) mellan försäkringskassa och sjukvård, där båda parter tar aktiv del i sjukskrivningsprocessen. I de fall ytterligare aktörer är medverkande kallas samverkansförsöken för Socsam. Finsamförsöken, och Socsamförsöken, har utvärderats noggrant. Anhängarna har trott att det inte bara skulle leda till en vettigare användning av pengarna utan också att det allmänna totalt sett skulle spara pengar. Lokala försök med att tillåta överföringar av sjukförsäkringspengar till landsting gjordes efter förslag av den borgerliga regeringen. (Såväl lagstiftningen om Finsam som den om Socsam togs 1992-1994.) En utvärdering av med Finsamförsök presenterades av och . Siffror finns också tillgängliga för det femte året för de fyra försök som fortsatte . Besparingen i procent beräknades till: Källa (): Finsam - en slutrapport (1997:1) I , där man arbetar efter Socsammodellen minskade kostnaderna för sjukpenningen medan den i hela riket ökade . sjönk kostnaden i medan den i riket inte sjönk med . Uppräkningar till riksnivå handlar om mångmiljardbelopp. För att släppa fram alla dessa lokala initiativ för bättre hälsa, kortare väntetider och kortare sjukskrivningstider bör stifta en lag om utvidgad finansiell samordning där alla de hinder regeringen lagt in har avlägsnats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mycket av rehabiliteringen (den medicinska) kan skötas redan på tidig nivå med hjälp av landstingens resurser. Erfarenheter visar att ju tidigare insatser, desto snabbare återgång i arbete. Med Finsam och Socsam gynnas både läkarna och försäkringskassorna som båda arbetar mot samma mål - att få ner sjukskrivningarna. Den sjukskrivne gynnas i och med snabb och effektiv hjälp och slipper risken med att "hamna mellan stolarna". Arbetsgivarna, arbetsförmedlingen, med flera, gynnas också eftersom de skall vara delaktiga och förberedda i hela processen. Det minimerar risken för att någon part inte tar sitt ansvar och i stället skyller på nästa instans. Statsbidrag och kostnadsansvar för vården Vi är övertygade om att det behöver ligga en ekonomisk fördel för sjukvården i att arbeta effektivt med att hålla nere sjukskrivningarna och förebygga ohälsa. föreslår en försöksverksamhet i några landstingsområden med olika storlek och befolkningssammansättning, åldersstruktur och arbetsmarknad. I respektive landstingsområde bör statsbidragen till sjukvården ökas med ett belopp motsvarande av statens sjukpenningkostnad det år försöket inleds. skall de deltagande landstingen överta ett delansvar för av sjukpenningkostnaderna. Liknande tankegångar har framförts av , och . Regeringen bör återkomma med den för försöken erforderliga lagstiftningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utbildning i försäkringsmedicin och utfärdande av sjukintyg Ett viktigt framsteg är att läkarnas utbildning och fortbildning förstärks när det gäller försäkringsmedicin. Utbildningen bör omfatta alla läkare, även dem som är i tjänst. anser vi att genomgången utbildning i försäkringsmedicin blir ett villkor för att över huvud taget få skriva sjukintyg till . Regeringen bör låta utreda i vilken takt detta skall genomföras och därefter återkomma med förslag till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är mer allmänt inte rimligt att vilken läkare som helst, oavsett specialitet, i princip får skriva intyg för långtidssjukskrivning där diagnoserna är sådana att en helt annan medicinsk specialitet står för expertkunskapen. Om primärvårdens ställning stärks genom en husläkarreform kommer husläkaren att ha en nyckelroll och andra läkares sjukskrivningar bör då inrapporteras till patientens husläkare. När någon behandlas för en långvarig sjukdom som kräver specialiserad vård, är det ganska givet att en läkare som ansvarar för denna vård också skriver sjukintyg. Men däremot bör sådana specialistläkare inte ha möjlighet att annat än utfärda sjukintyg för patienter med diagnoser som hör hemma inom någon helt annan specialitet. Reglerna bör ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Försäkringsläkarna är ett utomordentligt stöd för handläggarna på försäkringskassorna när det gäller att bedöma funktionsnedsättning på grund av sjukdom i relation till arbetsförmåga. Försäkringsläkarens roll är att bedöma de medicinska underlagen som inkommit till , en bedömning som inte alltid är lätt att göra för en handläggare utan större medicinsk träning. föreslår att ett läkarintyg som förlängs utöver måste prövas av en läkare knuten till . har lanserat ett liknande förslag. Genom att systemet bygger på en rollfördelning mellan läkarna minskar risken för att den andra läkaren alltid godtar den förstas bedömning. Det grundläggande syftet är givetvis att vid sjukfall med oklar diagnos, som tenderar att dra ut , få fram omedelbara rehabiliteringsinsatser. Trots föregående års beslut om en utökning av försäkringsläkartjänster är det tveksamt om det är tillräckligt för att uppnå en godtagbar kvalitet i försäkringskassornas beslut. Regeringen bör därför ha fortsatt uppmärksamhet på frågan och vid behov återkomma till med ytterligare förslag angående försäkringsläkarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har, efter en minst sagt svag undersökning, gått ut med att det knappast förekommer något fusk alls med sjukskrivningar. Det är inte trovärdigt. finns omkring hundra kontrollanter för utbetalningar påöver . Vi vill avsätta till fler kontrollanter som är inriktade på att bekämpa fusk. Vi bedömer att denna anslagsökning kommer att spara i sjukskrivningskostnader framöver. Socialförsäkringarna är i behov av reformering hoppas att en arbetsgrupp med samtliga riksdagspartier ska kunna enas om en stor socialförsäkringsreform. De förslag vi presenterar nedan ska därför inte uppfattas som oeftergivliga krav, utan som utgångspunkter för en diskussion. Huvudsyftet måste vara att skapa ett förtroendeingivande system som uppmuntrar till arbete, minskar skattekilarna och ger stabilitet åt de offentliga finanserna. Förtroendet för socialförsäkringarna måste återupprättas. Det har uppstått en utbredd misstro mot att våra socialförsäkringar verkligen fungerar när vi behöver dem. skulle vi vid sidan om pensionsreformen kunna ha både en reformerad obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och en reformerad sjukförsäkring - som redan före den större reformen givits stärkt rehabiliteringsinriktning och en finansiell samordning med sjukvården för att förbättra vården och minska sjukskrivningarna. I obligatoriska socialförsäkringar mot inkomstbortfall sker en fördelning av sådana riskkostnader, och denna fördelning uppnås genom att alla är med. Den som löper mindre risk att bli sjuk får vara med och betala till samma försäkring som de som har mycket större risk. Arbetet är socialförsäkringarnas grund Socialförsäkringarna bör präglas av en arbetslinje i villkoren för ersättning och i inriktningen på rehabilitering och återställd arbetsförmåga. Försäkringsmässighet och raka rör Det bör så långt möjligt finnas ett direkt samband mellan inbetalda avgifter och förmåner, och av detta följer att principen skall vara att där inga förmåner finns skall inga avgifter tas ut. Finansieringen av reformerade försäkringar Avgifterna sätts efter inkomst och skall motsvara en premie för att, med riskutjämning, försäkra en given andel av samma inkomst mot bortfall vid sjukdom o.s.v. Socialförsäkringarna som i huvudsak frikopplas från statens budget skall fungera tillsammans med systemet med utgiftstak. De skall tillsammans med dessa medverka till en långsiktigt hållbar statsfinansiell utveckling. Såväl sjukförsäkringen som arbetslöshetsförsäkringen bör på nytt få buffertfonder. Men dessa skall inte behöva vara alltför stora, och dåär det nödvändigt att försäkringarna också får låna. Fondernas behållning bör alltså tillåtas pendla och ha både positiv och negativ behållning, så länge de är långsiktigt hållfasta. principer och en bred uppslutning kring socialförsäkringarna medverkar till att tilltron till systemens långsiktiga hållbarhet stärks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är verkligen obegripligt att regeringen väljer att bortse från alla yttre faktorer som är påverkande i ett sjukdomsförlopp. Att bara skylla på arbetsgivarna och arbetsmiljön är en gåta - särskilt när de arbetsrelaterade besvären, som sjukskrivningsorsak, bevisligen tenderar att sjunka. hoppas att regeringen tar sitt förnuft tillfånga och drar tillbaka förslaget om "Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro". Vi vill med den här motionen påvisa att sjukfrånvaron är beroende av flera komplexa mekanismer och att de förslag vi föreslår tillsammans kan bidra till en minskning av sjukfrånvaron.