mot · GS02Bo308 · 2004-10-04 00:00:00 — Bra boendemiljö och bra boende för miljön Strategi mot hälsovådliga ämnen i byggnadsmaterial. Problemet med radon löses bäst via kunskap och information. Fokus på inomhusmiljöer för barn. Gröna områden bidrar till god boendemiljö och hälsa. God planering för trygga stadsmiljöer. Åtgärder inom boendet för minskad växthuseffekt. syn på miljömålet God bebyggd miljö. En bostadspolitik för friska hus4 Bra miljöer där barn vistas5 En bra yttre boendemiljö6 Tillgång till rekreation och natur6 Ett bra boende för miljön10 Konkreta åtgärder som kan åstadkomma det önskade scenariot11 Boendet och den biologiska mångfalden11 syn på miljömålet God bebyggd miljö12 Delmål 1: Planering12 Delmål 2: Skydd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (2010)13 Delmål 3: Minskat buller (2010)13 Delmål 4, 5, 6 samt 9 och 1013 Uttag av naturgrus (2010)14 Minskat avfall (2005)14 Standard på avfallsdeponier (2008)14 Matavfall från hushåll, restauranger m.m. (2010)14 Matavfall från livsmedelsindustrier m.m. (2010)14 Delmål 7: Energianvändning m.m. i byggnader (2010)15 Delmål 8: God inomhusmiljö (2020)15 Behovet av nya delmål15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta strategier mot allergiframkallande (sensibiliserande) ämnen i byggnadsmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förlängning av byggarens ansvar från nuvarande tvåår till tio år.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka vilka metoder som kan användas för att stärka konsumentskyddet när det gäller bostäder och radon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda diskussioner med om vilka åtgärder som krävs för bättre innemiljö för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra att statliga myndigheter och bolag har ett särskilt ansvar för att agera så att bra boendemiljöer bibehålls, återskapas och att ytor för rekreation och naturupplevelser skapas och skyddas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra tätortsnära natur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betona vikten av möjligheter till exempelvis fritidsodling, sportfiske och ridning i tätortsnära natur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av PBL med utgångspunkt i frågeställningen om förändringar krävs för att öka möjligheterna till planering för trygga stadsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra att bullernivån beaktas vid bostadsplanering även när det kolliderar med riksintressen kring t.ex. infrastrukturutbyggnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att ta fram ett delmål för partiklar inom miljömålet luft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av taxeringsvärdet på grund av energibesparande investeringar inte leder till höjd fastighetsskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra delmål för Miljömålet God bebyggd miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning inom bostadssektorn. 1Yrkande 2 hänvisat till LU. 2Yrkande 11 hänvisat till SkU. En bostadspolitik för friska hus Enligt befinner vi oss inomhus av vår tid. Det är därför av största vikt både för vår hälsa och för vårt välbefinnande att vi befinner oss i en bra inomhusmiljö. Tyvärr är detta långtifrån alltid fallet. Alltför ofta kommer rapporterna om hus som trots att de är relativt nybyggda drabbas av mögelskador. Rapporterna om byggmaterial som innehåller farliga kemikalier, som när de åldras eller kommer i kontakt med fukt avger farliga gifter, är också tyvärr fortfarande alltför förekommande. Detta trots att asbest, flytspackel och blåbetong innehållande radon borde ha lärt oss bättre. Det finns ett antal steg som måste tas för att se till så att framtidens hus är friska hus. Huvudansvaret måste ligga hos byggare och tillverkare av byggmaterial men tydliga krav från samhället är en god hjälp. En del i detta arbete är en större förståelse för de hälsorisker som byggmaterial kan orsaka. Ett arbete som är viktigt i detta sammanhang är skapandet av en ny europeisk kemikaliepolitik (REACH). Inom EU pågår nu detta arbete och det är viktigt att REACH blir det verktyg för kunskap om och krav på kemikalier som det har möjlighet att bli. måste därför vara drivande för att ett antal viktiga principer inkluderas i arbetet. Det gäller bland annat principen att kunskap om kemikalier och deras effekter förs vidare till varje led i produkt- och produktionskedjan. finns det ett antal kemikalier bland annat polymerer som inte ingår i REACH. Det är viktigt att det för relevanta polymerer i byggbranschen tas fram grundläggande kunskap kring säkerhetsaspekter. Polymerer i sig är sällan hälsovådliga utan här rör det sig mer om riskerna vid åldrande av produkter och samverkan mellan fukt, ålder och angrepp från t.ex. svamp och mögel. Det är viktigt att det uppmuntras till forskning kring dessa områden. Det är också viktigt att de ekonomiska konsekvenserna av ett felaktigt byggande inte drabbar konsumenten. Vi anser därför att byggarens ansvar för fel orsakade vid byggnationen bör förlängas från nuvarande till . Vi tror också att detta ökar byggarnas incitament att arbeta med kvalitetsuppföljning under byggnationen. Det är uppenbart att många fel som uppstår under ett bygge beror på dålig samordning. Detta är ett problem som måste lösas av byggindustrin och ett tydligare ansvar för konsekvensen av fel bör leda till att intresset för kvalitetsfrågorna ökar. Det är också allt tydligare att emissioner av specifika kemikalier så som formaldehyd och enligt senaste forskarrönen ftalater kan orsaka allergi och astma. Regeringen bör ta fram en tydlig strategi mot allergiframkallande (sensibiliserande) ämnen i byggnadsmaterial. Lösningen skall inte bara innehålla lagstiftning utan även kartläggningar av t.ex. förekomst av olika ämnen kan bli aktuellt. Radon är efter rökning den främsta orsaken till lungcancer i . Cirka vart sjunde fall av lungcancer beror påöverexponering för radon, enligt en undersökning vid . Radonproblematiken är fortfarande allvarlig i och mycket tyder på att delmålet rörande radon i miljömålet Bra bebyggd miljö inte kommer att uppnås. Målet är utformats enligt följande krav: Delmålet om inomhusmiljön innebär att byggnader och deras egenskaper inte ska påverka hälsan negativt. Som ett led i detta ska radonhalten i alla skolor och förskolor vara lägre än /m3 och att radonhalten i alla bostäder ska vara lägre än /m3 luft . De åtgärder som genomförs är inte tillräckliga. Framför allt görs ej radonundersökningar i tillräcklig omfattning. Regeringen bör se över vilka ytterligare åtgärder som krävs för att uppnå målen. Framförallt bör regeringen få i uppdrag att undersöka vilka metoder som kan användas för att stärka konsumentskyddet när det gäller bostäder och radon. Det bör vara möjligt att veta om den lägenhet som man bor i eller det hus man ämnar köpa har radonhalter över gränsvärdena. Då information kring hälsoriskerna med radon anses vara den enskilt viktigaste metoden för att medvetandegöra allmänhet och skapa drivkrafter för sanering bör regeringen verka för ökade informationssatsningarna på området. Specielltviktigt attsatsningar göras riktat till dem som befinner sig i situationen att de skall köpa hus. Inte minst för att köparen via sin undersökningsskyldighet även skall se till att radonundersökning görs. Besiktningsmannens ansvar bör utvidgas att även gälla radon. anser att generella åtgärder så som information är viktigare än bidrag för ombyggnad av hus. Det bör ligga i varje husägares egen intresse att säkra sin inomhusmiljö och vi anser därför att bidragen till radonsanering kan dras ned medan åtgärderna för information bör ökas. Bra miljöer där barn vistas () har undersökt mer än 220 skolbyggnader, vilket sammanfattats i en rapport. De konstaterar att den vanligaste skadan är mögel i byggnadsdelar. Rapporten sammanfattas med att den bild som ges "kan antas vara representativ för ett större antal skolbyggnader" och "bilden är dyster och i viss mån generell för byggnadsbeståndet i svenska skolor". Det är mycket oroande att de offentliga miljöer där barn vistas i inte håller bra standard. Detta gäller både skolor, förskolor och fritidshem. Med tanke på de risker för hälsan i form av allergier och astma som mögel och dålig inomhusluft i allmänhet utgör bör det vara av högsta prioritet för samhället att garantera bra inomhusmiljöer där barn vistas. Detta gäller också andra miljöproblem så som buller och radon. anser t.ex. att det kommer att ta innan alla skollokaler uppfyller radonmålet. Det finns flera aktörer som är ansvariga för skolmiljöerna. Framför allt är det naturligtvis skolorna själva och deras huvudmän i kommunerna, men även och kan spela en stor roll. Mycket tyder på att dålig skolmiljö ofta beror på dåliga kunskaper och dålig samordning mellan olika funktioner framför allt i kommunerna. Regeringen bör inleda diskussioner med om vilka åtgärder som krävs för bättre innemiljö för barn. Vi anser också att detta bör bli ett särskilt delmål inom miljömålet God bebyggd miljö. Offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande skall ej orsaka vare sig kortsiktiga eller långsiktiga hälsoproblem. Vi är medvetna om att detta redan delvis inkluderas i delmål 8 God inomhusmiljö men anser att frågan kan få det särskilda fokus som det behöver om man bryter ut det till ett eget delmål. , och bör få i uppdrag att vidareutveckla detta delmål med tidsgränser, mätbara mål och åtgärdsplaner. Dessa skall inkludera, men behöver inte begränsas till, mål rörande barns risker att få cancer, allergier, astma, tinnitius och stressrelaterade problem av inomhusmiljön i skolor och förskolor. Det måste bli ett slut på att vi accepterar dåliga inomhusmiljöer för våra barn. En bra yttre boendemiljö Tillgång till rekreation och natur Tillgången på grönytor och vild natur är mycket ojämnt fördelad och i våra stadsmiljöer finns stora brister på grönytor. Modern forskning visar på entydiga samband mellan vår hälsa och omfattningen av vårt umgänge med naturen. Vidare visar det sig att människor med närhet till natur eller naturparker är friskare och hämtar sig snabbare efter sjukdom än de med längre avstånd. Också vid mycket korta skogspromenader visar det sig att vår puls sjunker och mängden stresshormoner minskar. Undersökningar visar även att förskolebarn som ges möjlighet att leka i skog och mark har en snabbare motorisk utveckling och högre koncentrationsförmåga än andra barn. Behovet av rekreation är alltså viktigt och när allt fler bor i städer blir de gröna områdena i och kring städer allt viktigare. är konkurrensen om markanvändningen stor, både mellan olika typer av fritidsverksamhet som golf, löpning, hästsport och vanliga promenader och för annan användning framför allt utbyggnad av städerna. har beslutat om 300 miljoner till tätortsnära natur. Detta är bra men det är viktigt att medlen används så effektivt som möjligt. Vi vill varna för att alltför stor andel av medlen används till inköp av mark utan rekommenderar att man i första hand använder sig av dessa resurser för att sluta civilrättsliga avtal där markägare. Avtalen kan dels röra kompensation för att markägare avstår från möjligheten att fullt ut använda sin mark för rationellt skogs- eller jordbruk när den anpassas för rekreationsmöjligheter, dels röra ersättning för att man håller t.ex. gång- och ridstigar i gott skick på sin mark. Regeringens bidrag ges endast till kommuner. Vi anser att det också skall vara möjligt för frivilliga organisationer, t.ex. , att söka medel. Det är också rimligt att finna vägar för att de som använder mark till rekreation kan vara delaktiga i skötsel och finansiering av olika typer av anläggningar. Det skulle t.ex. kunna ske på liknande sätt som man bildat fiskevårdförbund med fiskevårdsavgifter. Man skulle kunna bilda organisationer som via gemensamma avgifter finansierar utbyggnad och skötsel av t.ex. ridstigar. För rekreation gäller det inte bara att värna om den tätortsnära miljön utan här har också parker och andra stadsmiljöer en stor betydelse. Vi anser att en del av de satsningar som görs på tätortsnära miljöäven kan få användas till parker. Tillgången till naturen och en bra boendemiljöär ett av huvudskälen till att många väljer att bosätta sig på landsbygden. Det är därför av stor vikt att man bevarar de goda boendemiljöerna på landet. utvecklar i vår glesbygdsmotion ett antal idéer om landsbygden och behovet av en bra landskapsplanering i vår landsbygd. Här vill vi särskilt peka på behovet av att statliga aktörer agerar på ett sådant sätt att man bidrar till att bevara goda boendemiljöer och tillgängligheten till mark för rekreation. Detta gäller både i staden och på landet. Vi vill peka på att det är mycket olyckligt att statliga verk, så som , och statliga bolag, så som , inte alltid ses som föredöme i miljöarbetet. Regeringen bör göra det tydligt att statliga myndigheter och bolag har ett särskilt ansvar för att agera så att bra boendemiljöer bibehålls, återskapas och att ytor för rekreation och naturupplevelser skapas och skyddas. Behovet av samband mellan tillgång till gröna miljöer och hälsa bör vara föremål för ytterligare forskning.Ett intressant område att vidareutveckla är användningen av rehabiliteringsträdgårdar. Framför allt de större tätorterna borde i större utsträckning finna vägar att erbjuda även de som inte har trädgård eller kolonilott att aktivt vara delaktiga i t.ex. skötsel av rehabiliteringsträdgårdar men kanske också allmänna grönområden. Trädgårdsföreningar eller andra lokala aktörer bör i en större utsträckning kunna ta del i utvecklingen av grönområdena. Fritidsodlingens betydelse både för hälsa, rekreation och stadsmiljö underskattas ofta. Det är viktigt att se och inkludera de miljöer som villaträdgårdar och kolonilotter utgör i stadsplaneringen. Fritidsodling lär vara en av de vanligaste fritidssysselsättningarna och är en värdefull del av många människors liv. som vi konstaterar detta kan man också konstatera att detta är ett område som även om det skall ses som en viktig del av människors liv troligen mår bäst av att i huvudsak lämnas till den privata sfären och inte är i behov av politisk styrning. Även andra behov av rekreation är beroende av en god fysisk planering. Det kan t.ex. gälla anläggningar för ridning och sportfiske.En förutsättning för det senare är att man säkrar en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Av stor betydelse är också säkrandet av fiskens vandringsvägar i våra utbyggda älvar, t.ex. med laxtrappor. Ändringar i vattendomar kan vara nödvändigt. För ridningens del gäller att kommunerna arbetar med att säkra tillgången på ridstigar. Än viktigare är att bli av med de stela regler som många kommuner och länsstyrelser tillämpar som skyddsavstånd till hästanläggningar. Här finns mycket att lära från den forskning som bedrivs vid SLU kring hästen i landskapsplaneringen. Här pekar man på hur man genom god landskapsplanering kan åstadkomma skyddszoner genom t.ex. vegetation. Mycket beror också på hur landskapet ser ut i det aktuella fallet. Skyddszoner mellan bebyggelse och t.ex. hästgårdar bör alltså bedömas mer individuellt och efter förutsättningarna på platsen. Det är överhuvudtaget viktigt att ta till vara den resurs hästhållningen innebär både för samspelet mellan stad och land, för upprätthållande av det öppna landskapet och för landsbygdsutvecklingen. En av de viktigaste frågorna när det gäller huruvida parkmiljöer används eller ej är om det känns tryggt att vistas i dem. Detta kan tyckas vara en i huvudsak polisiär fråga men minst lika viktigt är hur man utformar miljön som sådan. Vi anser att det finns all anledning att uppmana kommunerna att satsa mer kring utformningen av säkra stadsmiljöer. Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av PBL avseende om förändringar krävs för att underlätta planering av trygga stadsmiljöer. Vid all bostads- och infrastrukturplanering skall alltid trygghetsaspekterna beaktas, som t.ex. placering av busshållplatser, belysning, passager under vägar m.m. För detta krävs det kunskap och vi anser att ett intressant forskningsområde är just forskning kring hur man skapar trygga stadsmiljöer. Buller är ett av det moderna samhällets gissel. Alltför många människor utsätts för bullrande miljöer, det gäller buller från bilar, tåg och flyg men också från ventilationsanläggningar och arbetsplatser. Inte minst barn utsätts för mycket buller både i skol- och daghemsmiljöer. I miljömålet God bebyggd miljö har följande delmål för buller fastlagts: Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . ekvivalentnivå utomhus vid fasad maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostad Enligt trafikverkets rapport utsattes 2 miljoner svenskar för buller nivåer utomhus påöver . Dessutom är det uppenbart att tillgången miljöer befriade från ljud orsakade av det moderna samhället blir allt färre. Förutom trafikbuller från flyg, tåg och bil utgör i inomhusmiljön buller från t.ex. ventilation m.m. ett ökande problem. anser att följande åtgärder är viktiga för att minska bullerproblematiken: Regeringen bör tydliggöra för och att arbetet med att minska bullerstörningar från trafik och järnväg har hög prioritet. Det är inte rimligt att nya väg- och järnvägsbyggnationer görs på ett sådant sätt att befintlig byggnation inte uppnår fastställda normer. Det är heller inte rimligt att utbyggnad sker på ett sådant sätt att övrig markanvändning allvarligt försvåras. Det senare gäller framför allt i tätorterna. Utvecklingen av tekniska lösningar för bättre fungerande bulleravskärmning via bullerplank, nya typer av vägbeläggning etc. uppmuntras. kan t.ex. ges i uppdrag att vid upphandlingar efterfråga vägbeläggning som minskar bullernivån.Även teknisk utveckling och forskning vad avser enskilda bullerkällor är viktigt. Här bör regeringen t.ex. verka för att man på EU-nivå arbetar för att minska bullernivåerna från biltrafiken. Teknikutveckling och forskning kring hur man minskar högfrekvent buller bör förstärkas. Här bör också frivillig märkning av produkter uppmuntras för att stärka konsumenternas möjlighet att välja bort bullrande produkter. Tystnad blir en alltmer sällsynt företeelse i vårt moderna samhälle. Framförallt i våra mer tätbebyggda landsdelar är det svårt att hitta platser där man inte störs av buller från trafik, industri och annan mänsklig verksamhet. Flera kommuner och regioner har pekat ut skyddsvärda tysta områden i sina planer. Regeringen bör tydliggöra att dessa områden skall beaktas även när de kolliderar med riksintressen kring t.ex. infrastrukturutbyggnad. som buller är ett allvarligt hälsoproblem kan vi inte reglera det så långt att bullerreglerna helt blockerar utbyggnad i centrala delar av våra städer. Det är rimligt att anta att den som väljer att bosätta sig i stadsmiljö inser att detta innebär en något högre grad av buller än om man bor på landsbygden. I dessa miljöer bör fokus framför allt vara på att uppnå en bra inomhusmiljö vad avser buller. Bullerproblematiken berörs också i vår motion "Samhällsplanering för valfrihet". Mycket tyder på att luftföroreningar så som marknära ozon och små partiklar orsakar hälsoproblem framför allt i våra städer. Amerikanska undersökningar har bland annat visat att barn som växer upp i en miljö med luftföroreningar få sämre lungkapacitet och att detta följer med individen livet igenom. Mycket tyder också på att partiklar förorsakar astma, lungbesvär, men även problem relaterade till hjärtbesvär. Amerikanska undersökningar där man jämfört olika mindre städer visar också på ett tydligt samband mellan ökade hälsorisker och för tidig död med halten av små partiklar. Detta gäller särskilt för partiklar med en diameter på mindre än 2,5 µm. Mycket av partiklarna kommer från biltrafiken men uppvärmningen av fastigheter är också en förekommande källa. I det senare fallet kan vi se att det finns ett visst motsatsförhållande mellan småskalig eldning med biobränsle för uppvärmning, vilket är bra ur klimatsynpunkt när det ersätter oljeeldning, och målet med minskade partikelemissioner. Med tanke på att partiklar alltmer anses orsaka allvarliga hälsorisker borde regeringen se över gränsvärdena för små partiklar. Man borde ocksåöverväga att inte enbart ha ett gränsvärde för partiklar mindre än 10 µm utan också införa ett gränsvärde för partiklar mindre än 2,5 µm. Vidare bör mer systematiska mätningar göras av partikelhalterna i storstäderna i områden där risken är uppbar för att man överträder gränsvärdena. Enligt trafikverket har de blivande EU-gränsvärdena för 10 µm partiklar överskridits på platser i och . Förutom trafiken kan även ventilationssystemen vara orsaken genom att de värms upp och små partiklar frigörs. Även inom detta område krävs ytterligare forskning. Viktigt är att här påpeka att rimliga avvägningar görs, så att bostadsbyggandet inte stoppas i exempelvis centrala och . Regeringen bör ocksåöverväga om man inte bör ta fram ett delmål för små partiklar inom miljömålet luft. Ett bra boende för miljön Det är framför allt tre sektorer som pekas ut som bidragande till växthuseffekten: industrin, transporter och boende. Enligt svarar bebyggelsen för av totala energianvändning och av koldioxidutsläppen. Bostadssektorn har varit en sektor som minskat sitt bidrag till växthuseffekten. Trots detta anser flera bedömare att bostadssektorn fortfarande har stora möjligheter att utan negativa konsekvenser minska sitt bidrag till växthuseffekten. Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. Det bör framför allt inom uppvärmningssidan finnas goda möjligheter att t.ex. skifta till biobränslen. bör ha som mål att ingen fjärrvärme produceras med fossila bränslen 2020. Konkreta åtgärder som kan åstadkomma det önskade scenariot Staten är ägare till ett stort antal fastigheter. Då investeringar i energibesparande åtgärder i allmänhet är lönsamma även i ett ganska kort perspektiv bör det vara acceptabelt att dessa görs även om upplåning är nödvändigt. Denna typ av investeringar bör kunna göras utan att påverka budgettaket. Regeringen bör ge tydliga direktiv till och de statliga fastighetsbolagen som t.ex. Akademiska Hus att prioritera åtgärder som effektiviserar användningen av energi. anser att fastighetsskatten successivt skall avvecklas. Då vi inte fått gehör för detta anser vi att fastighetsbeskattningen måste reformeras så att en höjning av taxeringsvärdet p.g.a. energibesparande investeringar inte slår igenom som höjd fastighetsskatt. Ett sådant förhållande måste ses som kontraproduktivt. Än mer orimligt ter det sig när det har utgått statliga stöd för åtgärder som i nästa skede gett högre fastighetsskatt. Fjärrvärme är än så länge i huvudsak en uppvärmningsform för tätorterna. anser dock att man bör underlätta också för småskalig utbyggnad av fjärrvärme, vilket kanske framför allt är intressant på landsbygden. En ökad användning och produktion av biobränslen inom jordbruket borde gynna en sådan utveckling. Här skulle t.ex. LBU-programmen kunna stödja lantbrukare som vill diversifiera sin verksamhet till att också bli fjärrvärmeproducenter. Boendet och den biologiska mångfalden Boendet kan påverka den biologiska mångfalden både positivt och negativt. Villaträdgårdarna och fritidsodlingen bidrar t.ex. både med miljöer för olika insekter och fåglar och med att bibehålla den biologiska mångfalden vad gäller de odlade växterna.