mot · GS02N398 · 2004-10-05 00:00:00 — 3släpp taget staten!3 5bristande jämställdhet - ett marknadsmisslyckande5 7konkurrens och offentlig upphandling7 8regional tillväxt = tillväxt8 8.1regioner med makt över ekonomiska resurser9 8.2regioner med makt över tillgångar9 10lågt jämställdhetsindex ger lägre tillväxt11 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en maktdelning med utökat regionalt ansvar för tillväxtfrågor är nödvändig för välfärdens framtida utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att näringslivspolitiken skall inriktas på att ge förutsättningarna för tillväxt. begär att regeringen återkommer med ett förslag om en senareläggning av äldre företagsinteckningar () till den 1 januari 2007.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en konsekvensanalys av de nya förmånsrättsreglerna där aktiva företagare deltar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ökad jämställdhet gynnar konkurrenskraft och tillväxt. tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförs om att företagens regelbörda bör minska . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformering av diskriminerande trygghetssystem.2 begär att regeringen uppdrar åt berörda myndigheter och departement att inta ett öppet förhållningssätt mot nya företagsformer. begär att regeringen skyndsamt genomför förslag till åtgärder.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt en betydligt ökad självständighet för regioner ger en ökad tillväxt för Sverige.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regioners makt över ekonomiska resurser skall öka för att skapa bättre effektivitet och beslutsunderlag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omregioners makt över tillgångar, både i form av t.ex. Kompetensförsörjning och sina materiella resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för att ge förutsättningar för självbärande och livskraftiga regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta till vara och maximera de förutsättningar som finns i respektive region. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för jämställdhet i hela landet och kopplingen till ekonomisk tillväxt. 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till LU. 2Yrkande 7 hänvisat till SfU. 3Yrkande 9 hänvisat till FiU. 4Yrkande 10 hänvisat till KU. 3Släpp taget staten! Politik kan inte skapa tillväxt. I grunden är det människan och hennes drivkrafter som står bakom det vi benämner tillväxt, inte myndigheter, inte heller näringslivsorganisationer. Politikens utformning och myndigheters praxis spelar dock en avgörande roll för om en människa väljer att satsa på en företagsidé. Vi menar att politikens uppdrag är att ge goda förutsättningar för entreprenörer såväl som investerare, och därmed också för företag att gå med vinst. definierar lokalt företagsklimat som summan av de attityder, regler, institutioner och kunskaper som finns i företagarens närmiljö. Den lokala aspekten är bärande, precis som kommuner är beroende av det lokala näringslivet för att utveckla välfärden är också det lokala näringslivet beroende av det lokala företagsklimatet för att utvecklas. Det är därför en ständig utmaning för politiker på alla nivåer att i dialog med näringslivet se över och revidera regler, förordningar och annat som påverkar människors företagsamhet. Alltför många byråkrater och alltför få företagare sysslar med näringspolitik. Släpp taget staten! Västsvenska framhåller de positiva resultat som åstadkommits av regionsamarbetet i , där en gemensam församling med en gemensam budget tagit sig an det regionala tillväxtklimatet. "Med makt över resurserna följer också en politisk vilja att agera ansvarsfullt. Regionpolitikerna har tagit av sig gamla geografiska och ideologiska skygglappar, och samarbetar för regionens bästa." Erfarenheter från regionsamarbeten i (och i andra länder, t.ex. , ) visar att det är mycket positivt för tillväxtklimatet när det lokala näringslivet har en direkt motpart i en regional beslutskompetent församling. Regeringen har i sina direktiv till - som undersöker den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdsåtagandena - valt att bortse från dessa faktum och istället inriktat kommitténs uppdrag till att stärka enhetsstaten. För att möta den ekonomiska utmaning som välfärdssamhället står inför anser att ansvaret för de tillväxtfrämjande åtgärderna ska hänföras till den regionala nivån i mycket högre utsträckning . Utan denna nödvändiga maktdelning blir vi fast i ett system som inte kan generera de resurser som så väl behövs för att utveckla välfärden. bör därför fokusera på att utreda vilka tillväxtfrämjande åtgärder som den regionala, respektive statliga, nivån ska ansvara för. Vad som ovan anförs om att en maktdelning, med utökat regionalt ansvar för tillväxtfrågor, är nödvändig för välfärdens framtida utveckling bör ges regeringen tillkänna. Till största delen bör näringslivspolitiken ha generella ansatser, detaljregleringar ger onödig byråkrati och tröskeleffekter. Även välmenande satsningar kan slå fel, på så vis att politiken kan sätta sunda marknadskrafter ur spel, förvrida konkurrens och därmed misslyckas med att skapa hållbar tillväxt. Ett exempel är hur det inom näringspolitikens område är modernt att "skapa kluster", ett ämne som behandlar i tidskriften (april/2004). Regeringen och myndigheterna verkar utgå ifrån att satsningar på kluster kan hjälpa där allt annat gått bet, dvs. som en regionalpolitikens undermedicin för områden som staten inte orkat med att förse med framkomlig infrastruktur eller vågat utrusta med regional beslutskompetens. Kluster uppstår enligt Stymne i dynamiska, entreprenöriella miljöer där konkurrensen företagen emellan är en drivande kraft för utvecklingen. Forskare har dock konstaterat att när kluster skapas av myndigheter och institutioner så tonas konkurrensen ned, och istället betonas samarbete, statsunderstöd och starka länkar till redan befintlig industri. anser att det gäller att hålla fingrarna borta från syltburken, det är dags för politiken att inse sina begränsningar och sina möjliga arenor. Vad som ovan anförs om att näringslivs-politiken ska inrikta sig på att ge förutsättningarna för tillväxt bör ges regeringen tillkänna. Forskning har vid upprepade tillfällen belagt att nyföretagande är starkt kopplat till förekomsten av privata förmögenheter. Har du tjänat ihop eget startkapital eller möjlighet att få tillgång till kapital via företagsänglar är du också mer benägen att ta risken att starta företag - om och om igen. Den logiska slutsatsen är att det är mer angeläget för politiken att ge förutsättningar för människor att tjäna ihop till sitt startkapital än att öka bidragen till nyföretagande. Att själv kunna bedöma och känna sig trygg i sin situation tror vi är ett bättre incitament för att få fler företagare, än att öka den summa som du måste fylla i blanketter, och ställa dig i skuld till någon, för att få tillgång till. Ett viktigt komplement är statlig såddfinansiering till vilket vi anslår . Vi anslår samma summa till IUC-bolagens verksamhet. För att själv kunna spara pengar och för att uppmuntra företagsinvesteringar inför vi riskkapitalavdrag och starta-eget-sparande (för belopp, se skattemotion samt för totala satsningar på näringslivsområdet, se även utgiftsområdesmotioner 19, 24). Det finns skatter och regler som förminskar de viktiga informella kapitalmarknaderna, där erfarna entreprenörer kan satsa på yngre förmågor och på detta vis förtjäna titeln "tillväxtens mecenat". vill ta bort förmögenhetsskatten och omgående reformera 3:12-reglerna. Dessa har utretts länge nog, alla vet att de har skadliga effekter framförallt för småföretagare. En aktuell fråga är de sk. förmånsrättsreglernas påverkan på företagsklimatet. Teknikföretagen i påpekar i en skrivelse till regeringen att de nya reglerna medför problem med kreditförsörjningen för företag som inte har några sådana problem. Krav på högre soliditet och säkerheter drabbar framförallt småföretag utan kapitalstarka ägare och med lågt värderade säkerheter. Det är olyckligt att ytterligare försvåra för företagsetableringar i ett land med lågt nyföretagande. Möjligheten att bygga upp ägarkapital i företagen såväl som att underlätta investeringar är den enda riktigt hållbara lösningen både för kreditgivare och företag. behövs dock andra åtgärder. I likhet med anser att en senareläggning av äldre företagsinteckningar () till är nödvändig. begär att regeringen återkommer med ett sådant förslag. Vidare bör regeringen omgående upprätta en konsekvensanalys av de nya förmånsrättsreglerna där aktiva företagare deltar. Detta bör ges regeringen tillkänna. 5Bristande jämställdhet - ett marknadsmisslyckande Politiken ska medverka till att uppmärksamma den rådande könsmaktsordningen, men tyvärr har regeringens främsta åtgärdsförslag länge varit att hota med kvotering. tror inte att kvotering är en framgångsrik väg att gå. Istället för att betona rättviseaspekten (du får sitta i styrelse, det får inte jag) vill vi framhålla att ökad jämställdhet är bra för ekonomi och konkurrenskraft. En konkret åtgärd som skulle få omedelbara, långtgående och positiva effekter, för vårdkvalitén såväl som för kvinnors inkomster, vore att tillåta vinstdrivande företagande inom välfärdssektorn samt att i högre utsträckning konkurrensutsätta offentliga tjänster (se motionen Släpp fram välfärdsföretagarna). En /(utförd ) visar att av de tillfrågade kvinnorna (ej egna företagare ) svarar ja på frågan om de kan tänka sig att starta och driva företag. Den siffran är dubbelt så hög som i en liknande undersökning gjord av TCO, där av kvinnorna anger att de är intresserade av att driva företag. Den mest positiva gruppen i vår undersökning är kvinnor i åldern , där svarar att de är intresserade av att starta företag. Deltagarna i undersökningen har graderat sina svar mellan "ja, absolut" och "ja, kanske". Det visar sig att vill absolut starta företag och anger att de "ja, kanske" vill starta företag. Med fler kvinnor som startar och driver företag i landet får en starkare ekonomisk utveckling, men det har även andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar, och deltar i, de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, och ordförande rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet undergräver de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Affärsrådgivning som vänder sig enbart till kvinnor har visat sig framgångsrik, till skillnad från traditionell företagsutbildning, som i princip bara attraherat män, kanske för att kvinnor inte identifierar sig själva som företagare, enligt de normer som könsbestämmer företagaren. initierade den kvinnliga affärsrådgivning som inrättades under den borgerliga regeringen , liksom vi var den drivande kraften bakom forskning kring kvinnors företagande. Till skillnad från regeringen vill vi omsätta forskningen i verklighet, men även fortsätta att stödja forskning samt den praktiska verksamhet, med uttalat tillväxtperspektiv, som bedrivs vid kvinnliga resurscentra. Vi satsar i vårt budgetförslag på satsningar för att öka andelen kvinnor som driver företag. Det finns många myter kring kvinnors företagande, en seg sådan är t.ex. att kvinnor helst vill syssla med små och hobbybetonade verksamheter med låg omsättning. Professor forskning visar att kvinnor vill se sina företag växa i lika stor utsträckning som män. Skillnaden består istället i att män och kvinnor befinner sig i olika branscher. Företagare i samma bransch, oavsett om det handlar om ett kafé eller en byggfirma, är mer lika varandra än kvinnliga och manliga företagare i allmänhet. Att den bristande jämställdheten i de svenska hemmen påverkar kvinnors yrkeskarriär är det få som bestrider. Som påpekar i sin rapport om vore det önskvärt att dela upp arbetet i hemmet mellan man och kvinna på ett jämställt vis. Problemet blir då färre arbetade timmar, vilket inte gagnar tillväxten och välfärden. anser att avdrag för hushållsnära tjänster är en framkomlig väg för att lösgöra kvinnors tid ur hemmen. Det skapar också möjligheter för fler företag inom området hushållsnära tjänster. Enligt vårt förslag skulle ett (rengöring, underhåll, tvätt)-avdrag innebära en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet med ett belopp per hushåll och år. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår skattemotion. Vad som i motionen anförs om att en ökad jämställdhet gynnar konkurrenskraft och tillväxt bör ges regeringen tillkänna. Regler har en normerande funktion. Det betyder att de skapar beteenden och resultat som kanske inte åsyftades när de inrättades. Politiken kan därför göra en insats vad gäller att rensa upp i regelverket så att nödvändiga regler och förordningar är tydliga, medan resterande tas bort. () beskriver i Regelindikator hur företagens administrativa börda innebär kostnader som håller tillbaka tillväxten i ekonomin. Genom ett riksdagsbeslut (m+fp+kd+c+mp) begärde att regeringen skulle låta utföra en rad förändringar för att underlätta för företagen. Regeringen har inte helt oväntat sinkat verkställandet av flera av riksdagsbesluten och sprattlar vilt i nätet för att slippa att på allvar ta itu med regeldjungeln. Ständigt nya administrativa pålagor påförs företagen utan att kompletta konsekvensanalyser, t.ex. för kostnaderna, utförs. Enligt NNR medför av alla nya regelärenden ökad, minskad och oförändrad administrativ börda för företagen. Myndigheter och departement tar inte uppdraget att förenkla regelverket på allvar. På förfrågan från regeringen kunde landets alla myndigheter och verk inte redovisa mer än 300 konkreta åtgärder, och hälften av myndigheterna har inte ens brytt sig om att ha samråd med näringslivet i frågan. anser att regelförenklingsarbetet går patetiskt långsamt och att ett mätbart mål bör sättas upp för regelförenklingsarbetet, så som gjorts i och . Liksom tidigare anser vi att regelbördan bör minska . Detta bör ges regeringen till känna. Ett område där diskrimineringen mot småföretagare är uppenbar är inom trygghetssystemen. Nuvarande system bidrar till att passivt ägande av aktier gynnas framför att med eget arbete få företag att växa. Lagstiftningen verkar bygga på uppfattningen att företagare inte kan bli sjuka och absolut inte vill bli föräldrar. Särskilt drabbar diskrimineringen i föräldraförsäkringen kvinnor som startar och driver företag. Egenföretagare har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget är stängt, med inkomstbortfall som följd, riskerar även företaget att tappa kunder, som då söker sig till andra leverantörer. Egenföretagare drabbas också av reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen, vilket innebär att egenföretagare får lägre ersättning än anställda när han eller hon är hemma och tar hand om sjukt barn. Detta gör det svårare för människor med barn att starta företag. anser att samma villkor ska gälla för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda ifråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Småföretagare bör också ges tillträde till a-kassan om företaget är helt vilande. Vi vill också göra det möjligt för anhöriga med jobb utanför företaget att ha tillträde till a-kassa utan att företaget läggs i malpåse. Vad som ovan anges om reformering av de diskriminerande trygghetssystemen bör ges regeringen tillkänna. Nya former av företagsorganisationer som bejakar entreprenören bör prövas. Bolagsbolaget i har upprättat ett koncept där entreprenörsanda kombineras med anställningstrygghet. Dess affärsidéär att erbjuda småföretagare registrerad via själva Bolagsbolaget. Därutöver får småföretagarna hjälp med regler och administration, en på det hela taget enkel och praktisk lösning. anser inte alla a-kassor att en anställning i Bolagsbolaget är jämförbar med t.ex. att jobba timmar, och redovisa inkomst och arbetsgivarintyg för . Istället klassas Bolagsbolagets brukare som egenföretagare. Vi hyser förhoppning om att det nya koncept som Bolagsbolaget tillfört den svenska arbetsmarknaden ska vinna terräng och att myndigheterna slutar att diskriminera Bolagsbolagets brukare. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter och departement att inta ett öppet förhållningssätt till nya företagsformer. Detta bör ges regeringen till känna. 7Konkurrens och offentlig upphandling sker offentlig upphandling i för uppskattningsvis av BNP. motsvarar det mellan . Det finns alltså ett mycket starkt allmänintresse av en väl fungerande offentlig upphandling. Företagen börjar också i allt större utsträckning att visa intresse för att vinna anbud inom offentlig sektor. En ny bransch, som enbart sysslar med att bistå företag med att skriva offerter vid offentliga upphandlingar, har uppstått. Intresset av en effektiv och kostnadsbesparande hantering ska säkras genom lagen om offentlig upphandling, - som tyvärr inte alltid följs. Antalet överprövningar av offentliga upphandlingar har ökat väsentligt sedan (sent omsider) implementerade rättsmedelsdirektivets bestämmelser om adekvata nationella regler för rättslig prövning. Det borde vara angeläget för alla att den offentliga upphandlingen sköts bättre. Företagen förväntas i alla lägen att följa , varför det rimligtvis borde ställas samma krav på myndigheter. föreslog därför (SOU 1999:139) några väl motiverade åtgärder för att säkra en bättre funktion av den offentliga upphandlingen. skulle slås samman med till ett konkurrens- och upphandlingsverk. Avsikten var att tillsynsverksamheten över offentlig upphandling skulle utökas betydligt och förses med såväl ökade resurser som effektiva sanktionsmöjligheter. Särskilda sanktioner vid brott mot upphandlingsreglerna skulle införas, t.ex. genom en s.k. marknadsskadeavgift. Åtta typfall angavs för när marknadsskadeavgiften skulle kunna komma ifråga. Dessa rörde allvarliga regelöverträdelser som typiskt sett var skadliga för tilltron till den offentliga upphandlingen. , en branschorganisation eller en enskild leverantör skulle ges talerätt angående marknadsskadeavgift (vid länsrätt) om en upphandlande enhet vid anskaffning av vara, tjänst eller byggentreprenad uppsåtligen eller av oaktsamhet i väsentligt hänseende brutit mot . har regeringen gång på gång förhalat varje lagstiftning i dessa hänseenden. skulle en departementspromemoria ha presenterats med konkreta förslag pååtminstone någon punkt. Den kom aldrig ut. Bl.a. hänvisar regeringen till att det skall företas en översyn av EG:s rättsmedelsdirektiv, och att det vore olämpligt av att genom införande av nationella regler föregripa den processen. Argumentet kan inte godtas. Översynen av EG:s rättsmedelsdirektiv kan uppskattas ta i anspråk, allt under det att de otillfredsställande förhållanden som konstaterade fortfar. Förhållandena har f.ö. uppmärksammats också i betänkande (SOU 2004:47). anser att regeringen skyndsamt ska ta sitt ansvar och genomföra förslag till åtgärder. Detta bör ges regeringen tillkänna. 8Regional tillväxt = tillväxt När tillväxt och konjunktur diskuteras görs det ofta utifrån perspektivet att hela är i samma konjunkturfas, med samma arbetsmarknad och samma struktur på näringslivet. Såär dock inte fallet. Olika regioner är ofta i olika konjunkturfaser. Exempelvis gick det efter IT- och telekombranschens nedgång trögt för , medan , mycket tack vare en annan näringslivsstruktur, var mycket framgångsrik. Detta visar att tillväxt i första hand utvecklas regionalt, men att tillväxtförutsättningar ser olika ut på olika platser och måste få utformas därefter. Av detta drar slutsatsen att en betydligt ökad självständighet för regioner ger en ökad tillväxt för . Vad som ovan anförs om att en betydligt ökad självständighet för regioner ger en ökad tillväxt för bör ges regeringen tillkänna. Den regionala utvecklingen är alltså avhängig av en omfördelning av makt - makten över resurser och beslut. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter och kan uppnå större effektivitet, när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. 8.1Regioner med makt över ekonomiska resurser Ökad regional och lokal makt innebär också att regioner och kommuner måste få mer makt över de ekonomiska resurserna. Om detta inte sker blir makten innehållslös och beslut kan inte följas upp p.g.a. just brist på resurser. framgång beror, förutom på en annorlunda näringslivsstruktur, på att en direktvald regional församling fått överta delar av den makt över regional utveckling som länsstyrelserna sköter i övriga . Detta har, enligt de själva, lett till att regionens politiker har kunnat samarbeta mer målinriktat och på ett mer övergripande sätt än före regionbildningen. Den svenska regionalpolitiken har traditionellt kännetecknats av omfattande program för omflyttningar av pengar, centralstyrda direktiv och massiva myndighetsstrukturer för att behandla processen. vill bryta ner ineffektiva myndighetsstrukturer, eliminera skadlig centralstyrning och förenkla de regionala finansieringsprogrammen. Vi tycker också att direktvalda regionala organ bör ansvara för de medel länsstyrelserna, m.fl. förfogar över. Vad som ovan anförs om att regioners makt över ekonomiska resurser ska öka för att skapa bättre effektivitet och beslutsunderlag bör ges regeringen tillkänna. skatteförslag om att växla avdrag mot en skatterabatt ökar kommunernas skattebas drastiskt och är också en viktig del i vår politik för en mer federalistisk makt- och ansvarsfördelning. För ytterligare diskussion kring detta hänvisas till skattemotion. 8.2Regioner med makt över tillgångar Den regionala utvecklingen skulle också gagnas av att regionerna fick betydligt mer makt över sina tillgångar, både i form av t.ex. kompetensförsörjning och av materiella resurser. Exempelvis är infrastruktur ett område som har en avgörande betydelse för regionens utveckling. tycker att det är rimligt att planeringen av transportsystemet i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. Kompetensförsörjning är också en fråga som har betydelse för regioners möjlighet att skapa tillväxt. Beslutsmakten över utbildning bör därför i större utsträckning decentraliseras till regional nivå, vilket ökar förmågan till anpassning efter regionala behov samt ökar medborgarnas möjligheter att utkräva politiskt ansvar för verksamheten. För mer detaljerade förslag hänvisas till motion Regional utveckling. Skogslänen bidrar av den svenska vattenkraftsproduktionen. I dessa områden skapas omfattande rikedomar som tyvärr hamnar på helt andra håll än i de regioner där de genereras. anser det naturligt att en del av de värden det strömmande vattnet skapar stannar lokalt och därmed får medverka till utveckling och tillväxt. Vad som ovan anförs om regioners makt över sina tillgångar, både i form av t.ex. kompetensförsörjning och av materiella resurser bör ges regeringen tillkänna. Istället för att blanda sig i det som regionen kan hantera bäst på egen hand borde staten koncentrera sig på att se över strukturer som missgynnar tillväxt och utveckling. Exempelvis är alla invånares närhet till fungerande service en förutsättning för en livskraftig region. Landsbygdens glesa strukturer gör att behovet av samverkan mellan myndigheter, företag och civilsamhället är avgörande för att man i många fall ska finna underlag för att tillhandahålla servicen, medan man i tätorter hellre eftersträvar specialisering.