mot · GS02Sk452 · 2004-10-05 00:00:00 — föreslår skattesänkningar, utöver regeringens förslag, med totalt . har skattesänkningarna ökat till utöver regeringens förslag och . Ett viktigt mål för kristdemokratisk politik är att så många som möjligt ska kunna leva på sin lön när skatten är betald. politik för att åstadkomma detta tas upp i en särskild inkomstskattemotion 2004/05:Sk451. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Skattepolitiken ska inriktas på en långsiktigt hållbar tillväxt. De skattesänkningar som därför prioriteras är de som direkt positivt påverkar utbudet av såväl arbetskraft som kapital. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka skäl att lämna landet. Det internationella perspektivet gör det omöjligt för ett land att hålla sig med ett skattetryck som avsevärt avviker från omvärldens. Det totala skattetrycket i behöver sänkas. Den s.k. värnskatten avvecklas . kräver även sänkta skatter inom tjänstesektorn. Avskaffandet av dubbelbeskattningen inleds 2007. En särskild beskrivning av förslag om företagsskatterna görs i motion 2004/05:Sk450 Företagsskatterna. Den statliga fastighetsskatten avskaffas. Fastighetsskatten drabbar enskilda människor och hushåll på ett orimligt sätt eftersom inga hänsyn tas till faktisk förmåga att bära pålagan. En särskild beskrivning av förslag om fastighetsskatten görs i motion 2004/05:Sk470 Fastighetsskatten. Tabell 1.1 Totala skattesänkningar utöver regeringens beräknade skatteinkomster Miljarder kronor (periodiserad redovisning) -32,94 -38,98 -49,69 Totalt sett innebär budgetalternativ kassamässiga inkomstförändringar för statsbudgeten i enlighet med vad som framgår av tabell 1.2. En noggrannare genomgång av samtliga inkomstförändringar sammanfattas i tabell 12.1 och 12.2 i slutet av motionen. Tabell 1.2Totala kassamässiga inkomstförändringar Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m. 1 -17,0 -15,3 -13,1 Inkomstgrupp 2000 Inkomster av statens verksamhet -1,62 -3,90 Inkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom Inkomstgrupp 4000 Återbetalning av lån Inkomstgrupp 5000 Kalkylmässiga inkomster Inkomstgrupp 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomstgrupp 7000 Extraordinära medel avseende EU 1 Anmärkning: ink.1000 Skatter m.m.: 0,5, 0,4 resp .0,4 mdr av skattesänkningarna belastar redovisningsmässigt statsbudgetens utgiftssida i form av kompensation till kommunerna för skattebortfall. 4Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken7 4.1Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen8 4.2Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande8 4.3Skatt i ett internationellt perspektiv9 4.5Ett skattesystem som inger förtroende11 5En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön11 6Skatteförslag för trygghet i boendet12 7Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb13 8Ökad miljörelatering av skattesystemet13 10Beskattning av friskvård och motion15 11.1Inför avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar16 11.2Sänkt avdragsrätt för pensionssparande17 11.3Halverad inkomstskatt för personer över 65 - höjt grundavdrag för pensionärer17 11.4Enklare regler för skatteinbetalningar17 11.11Studenters skattskyldighet vid uppbärandet av stipendium21 beslutar att godkänna beräkningen av förändringarna av statsbudgetens inkomster (tabellerna 1.2, 12.1 och 12.2).1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för skattepolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatternas betydelse för samhällsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken i ett internationellt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken inom EU. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar om ett särskilt förvärvsavdrag för låginkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avvecklad s.k. värnskatt. avskaffar rätt till avdragsrätt för fackföreningsavgifter från 2005.1 beslutar att införa skattereduktion för hushållens köp av tjänster i hushållet för ett värde per år.1 beslutar höja bolagsskatten till 30 %.1 beslutar att avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen på aktier.1 beslutar att höja reavinstskatten vid försäljning av privatbostäder till 30 %.1 beslutar att avskaffa bolags rätt att återköpa egna aktier.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta och frysta taxeringsvärden på fastigheter.1 beslutar att avskaffa den statliga fastighetsskatten.1 beslutar att avveckla förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter.1 beslutar att höja arbetsgivaravgifterna till följd av ett införande av en andra karensdag i enlighet med vad som anförs i motionen.1 avslår regeringens förslag att höja skatten på diesel med /liter.1 avslår regeringens förslag att höja skatten på bensin med /liter i enlighet med vad som anförs i motionen.1 avslår regeringens förslag att höja fordonsskatten på lätta lastbilar och personbilar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försök med trängselskatter i Stockholm.1 avslår regeringens förslag till höjd elskatt om /kwh.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare skatteindrivning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklade regler för skatteinbetalningar. beslutar i enlighet med vad i motionen anförs om en skattereduktion vid nyproduktion av flerbostadshus som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. beslutar att höja momsen på tidskrifter i enlighet med vad i motionen anförs.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig kulturmoms. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt utreda det skatterättsliga läget för allmännyttiga stiftelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pensionsavgiftsskyldighet vid tjänsledighet från statlig arbetsgivare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters skattepliktiga arvoden och skattebefriade stipendier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör granska momsreglerna för friskvård och motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklamskatten.1 avslår regeringens förslag till höjt grundavdrag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett höjt grundavdrag för pensionärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om halverad inkomstskatt för förvärvsinkomster för personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett höjt grundavdrag för pensionärer. avskaffar skattereduktionen för a-kasseavgiften.1 avslår regeringens förslag till höjning av milavdraget från per mil till 17 kr.1 beslutar att sänka avdragsrätten för pensionssparande till 0,3 prisbasbelopp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. avskaffar den tillfälliga skattestimulansen för källsortering i enlighet med vad som anförs i motionen.1 avskaffar den tillfälliga skattestimulansen för ombyggnad av offentliga lokaler i enlighet med vad som anförs i motionen.1 avslår regeringens förslag till regionalpolitisk stimulans.1 beslutar att sänka kvoterna för privatinförsel av alkohol i enlighet med vad i motionen anförs..1 1Yrkandena 1, 2, 7, 8, 10-14, 16-26, 28, 29, 35, 36, 40-42 och 44-47 hänvisade till FiU. 2Yrkande 15 hänvisat till LU. 3Yrkande 32 hänvisat till SfU. 4Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken Syftet med skatter måste vara det gemensamma bästa. Skatter fungerar som medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Det föreligger ett ansvar från statsmakternas sida att med respekt för grundläggande etiska värden och skatterättsliga principer skapa ett moraliskt legitimt skattesystem. Detta ansvar måste kombineras med ett gott förvaltarskap och solidaritet, för att medborgare i sin tur genom statens goda exempel ska uppmuntras att svara med solidaritet och en god skattemoral. Vi vill medverka till en tydligare moralisk dimension i skattepolitiken och menar att både det totala skattetrycket och enskilda skatter med avseende på konstruktion och nivå måste vara såväl skatterättsligt som moraliskt legitima. Ett osammanhängande skattesystem och illegitima skatter riskerar att undergräva skattemoralen. Ur ekonomisk synvinkel riskerar dessutom skatter att allvarligt försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. En egentligen fullständigt självklar föresats är också att alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Av dessa nämnda orsaker fordras ytterst välgrundade och välavvägda beslut inom skatteområdet. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi. Förvaltarskapstanken betonar människans personliga och gemensamma ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer, samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagande är därför viktiga fundament, som underlättar ekonomins funktionssätt genom att hålla nere transaktionskostnaderna vid handel av varor och tjänster, som i sin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelregler. En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling, utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystem som tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sig själv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ett viktigt instrument. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. 4.1Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Skatternas effekt på tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget är desto svårare blir det att undvika snedvridande effekter och desto större blir sårbarheten vid en lågkonjunktur. Ett centralt begrepp i skattedebatten är de så kallade skattekilarna. Innebörden av detta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en part betalar för en vara eller tjänst och vad den andra parten får ut ekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Resultatet av detta blir att utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att de skulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna som för samhällsekonomin i stort. Detta medför en välfärdsförlust. Skatter har också betydelse för att motverka en icke önskad utveckling. Så har till exempel alkoholskatterna varit ett sätt att försöka minska konsumtionen av alkohol i . Skatter på miljöfarliga ämnen och miljöfarlig verksamhet är andra exempel på styrande skatter. Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktion och användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas och premieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa för utsättningar för en skatteväxling som inte snedvrider konkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte. 4.2Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Vi kristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär en rättvis del av den gemensamma skattebördan, men också värdet av att alla ges bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste söka bidrag hos stat och kommun. Denna rundgång främjar varken ekonomiskt oberoende eller personligt ansvarstagande och måste brytas. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. anser att inkomstskatten ska sänkas. Ett införande av ett förvärvsavdrag om ska införas för inkomster upp till 6,3 inkomstbasbelopp. ska ett särskilt förvärvsavdrag på för personer med mycket låga inkomster införas. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på bör återställas. Det innebär att den statliga inkomstskatten skall vara maximalt . Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. En allt för stor del av vår tillvaro bestäms av politiska beslut. vill för det första arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina inkomster. För det andra behöver förändringar göras för att de val människor gör, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. 4.3Skatt i ett internationellt perspektiv är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Om inte skattepolitiken får en ny inriktning kommer skattebaserna snabbt att erodera. Avvikelserna mellan hushållens sparande enligt nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna pekar på att av de svenska hushållens sparkapital är placerat utomlands. Vår snart unika förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. En alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands av skatteskäl. Såväl det europeiska som globala perspektivet kräver en förhållandevis snabb anpassning av det svenska skattesystemet. I rapporten "Vår förvaltning - i globaliseringens spår" (RSV Rapport 2000:9), menar utredare att det krävs skattesänkningar pååtminstone . För att komma ner till genomsnittsnivåer för EU:s medlemsländer krävs skattesänkningar på . Detta är naturligtvis en utmaning som måste ta ansvar för. Det är beklagligt att regeringen inte har inlett ett långsiktigt arbete med målet att sänka skattetrycket när de statsfinansiella förutsättningarna har funnits. Målet på medellång sikt bör vara att nå ner till den genomsnittliga skattekvoten inom EU. Detta skulle stärka grunden för en långsiktigt hållbar välfärdsutveckling i en alltmer globaliserad ekonomi. Inom EU diskuteras bl.a. vid flera regeringskonferenser förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bland annat för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Expansionen av de offentliga utgifterna och medförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet. Skattereformen, tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar som genomfördes under fyrklöverregeringen (1991-1994), förbättrade situationen för företagande och sparande. De massiva skattehöjningar som socialdemokratiska regeringar drivit igenom efter valet går dock i rakt motsatt riktning. Med ett av världens högsta skattetryck redan före dessa skattehöjningar är det därför inte konstigt att pengarna strömmat in i statskassan när konjunkturen har varit god. Socialdemokratin har begått ett historiskt misstag som under de goda åren och inte gjorde något för att rätta till de många strukturfel som den svenska ekonomin lider av. Det finns flera skäl att sänka skatterna , men parallellt behöver också ett antal strukturreformer genomföras. Om de strukturreformer för lönebildning, arbetsmarknad och konkurrens som föreslås av genomförs, kommer inflationshotet att dämpas och lönebildningen stärkas. Den svenska ekonomin skulle varaktigt utvecklas starkare. 4.5Ett skattesystem som inger förtroende Vad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ett övermäktigt sätt - utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. En vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å ena sidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet, likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed också skattemoralen. uppskattade att det totala skattefelet 1997 låg i storleksordningen vilket motsvarade av BNP eller av den samlade skatteuppbörden. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betala allt mer i skatt. Om samhället skall fungera måste de betala både sin egen, de arbetslösas och svartarbetarnas skatt. Detta är ohållbart och måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete och som inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel, främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushållning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenheten till svartarbete minska. 5En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. En heltidsanställd person ska inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Dagens skattesystem gör att många lågavlönade inte klarar sig på sin lön när skatten är betald. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Det vill säga att marginaleffekterna måste minska. anser att en allt för stor del av människors tillvaro bestäms genom politiska beslut i . I en separat motion 2004/05:Sk451 om inkomstskatter, föreslås en rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande. Ett förvärvsavdrag på för låg- och medelinkomsttagare föreslås. Dessutom föreslås ett särskilt förvärvsavdrag om för personer med mycket låga inkomster. bör värnskatten avvecklas. Dessutom föreslås en skattereduktion på för hushållen vid köp av hushållstjänster i en motion tillsammans med , . 6Skatteförslag för trygghet i boendet Utformningen och nivån på fastighetsskatten spelar en stor roll för många. Det gäller småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. De som bor i hyreshus betalade i genomsnitt av sin disponibla inkomst för sitt boende . Motsvarande siffra för bostadsrätter och egna hem var . Fastighetsskatten är en del av denna kostnad. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten, för personer med låga inkomster som inte har råd att betala skatten. kan därför inte acceptera den kraftiga skattehöjning som regeringens förslag innebär för stora grupper, vilket inte minst drabbar pensionärer och låginkomsttagare i expansiva områden. De omräkningar av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. Ökningar av taxeringsvärdet på är inte ovanligt. Endast på ett fåtal platser i har taxeringsvärdena sänkts. Den höga skatten får till följd att människor med låga inkomster får svårt att bo kvar i attraktiva områden. De nya taxeringsvärdena får dessutom till följd att arvsskatten och förmögenhetsskatten ökar dramatiskt för många. anser att den statliga fastighetsskatten ska avskaffas.