mot · GS02Fi234 · 2004-10-05 00:00:00 — Ett friskare, företagsammare och grönare - ekonomisk politik för ökat självbestämmande Därför har tillsammans med Moderata samlingspartiet, liberalerna och tagit initiativ till en och ett maktskifte 2006. Den samsyn våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för ekonomiska politik. Vårt samhälle och vår omvärld är stadd i snabb förändring. EU-utvidningen med 10 nya medlemsstater, varav flera av dem i vår närhet, innebär nya och spännande möjligheter. Ökad konkurrens sporrar vårt eget företagande till strukturförändringar och förbättringar. De nya ländernas marknader ger möjlighet till ökat handelsutbyte, nya affärsidéer och tillväxt. En öppen, ärlig, nyfiken och välkomnande attityd är för det naturliga förhållningssättet till våra nya medlemsstater. I alla kontakter såväl mellan företag som mellan vanliga människor finns en källa till kunskap och möjlighet att ösa ur. Alla har att vinna påöppenhet och utbyte. Men vårt samhälle står också inför betydande utmaningar. En alltmer åldrande befolkning kommer att gå i pension och att gå in i av vårdbehov. Bristen på människor i arbetsför ålder kan bli besvärande om vi inte ger fler av de människor som står utanför arbetslivet chansen till egen försörjning. av den arbetsföra befolkningen är i arbetsåtgärder, öppen arbetslöshet, sjukskrivning eller förtidspension. Detta är resultatet av dagens politik, en politik som är slöseri med resurser och innebär en oförrätt mot de människor som vill men inte får delta fullt ut i samhällslivet och som därmed oförskyllt blir till fångar i ett samhällssystem som gått i stå. Alla dessa människor är en resurs. Varje individ kan, med en annan syn, ges möjlighet att bidra med vad han eller hon kan prestera. Det är inte rimligt att ha ett arbetsliv där människor presterar antingen eller ingenting. Korttid, deltid, timtid och lönebidrag, allt är bättre än det fyrkantiga och låsta system som är normgivande. vill ha ett friskare samhälle, där fokus finns på det friska och inte på det sjuka. För att uppnå en positiv förändring fordras ett annat tänkande, där individen ges självkänsla och självbestämmande och där samhället ser till människan i första hand och inte till systemet som . Ett annorlunda tänkande där det återigen konstateras att alla är till nytta och kan bidra med något och att alla har en meningsfull plats i vårt samhälle, ett samhälle som bygger på federalismens principer där individen och lokalsamhället är grunden och där kommuner och starka regioner återtar resurser, makt och befogenheter ur dagens centralstyrda samhällsordning. gör denna förändring bl a genom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Vårt förslag innebär att kommunerna får mer skatteintäkter och därmed blir självständigare från staten. Den globala tillväxten, energiförsörjningen och den därmed sammanhängande miljöproblematiken väcker stora frågor om framtiden. I en värld där oljan nu snart av alla experter konstateras vara en ändlig resurs, är det nu mer en fråga om hur snabbt den kommer att ta slut. Den långsiktiga lösningen är givetvis ett samhälle som använder förnybara resurser, som det var före industrialismens början. Insikten om detta är hos klar. Vi kommer medvetet, målinriktat och med fasta steg beträda vägen från industrialismens miljöproblemparentes till det tidigare och gällande kretsloppssamhället. Denna resa sker dock med modern känd teknik och utveckling av ny ännu inte känd. Tiden fram till oljans utfasning blir allt kortare, varför ordentliga satsningar på forskning, utveckling och stimulans av alternativa drivmedel nu måste genomföras. Jord- och skogsbruk kommer att ha en viktig roll i denna omställning till ett grönare . Näringsliv och företagande är grunden för ett blomstrande samhälle, ett där företagande är minst lika naturligt som anställning måste vara ett framtidsmål. I allt från skolan till myndigheter måste vikten av företagande och företagsamhet hållas levande. I den förändring som vårt samhälle står inför kommer förutsättningar för arbete och arbetets innehåll att ändras. Arbetsinsatser med lägre förädlingsgrad och därmed lägre lön kommer att flyttas till andra länder inom EU eller till länder utanför EU. Vår framtid och vår sysselsättning ligger i framkanten av forskning, ny teknik inom energiförsörjning och miljöområdet samt inom servicenäringen som vård och hushållsnära tjänster. vill se ett företagsamt med många små företagare, med god tillgång på riskkapital, låga administrativa kostnader tack vare liten byråkrati och med serviceinriktade myndigheter som stöder. Ett företagsamt bär med tillväxt och välfärd oss gemensamt in . Det är dags att inleda vägen mot förnyelse. I den budget som presenteras bryter med befintliga fyrkantiga strukturer. Individer och människor skall sättas i centrum. Varje människa är en tillgång och får efter sin förmåga bidra till att föra samhället framåt. Självbestämmande, tillit och självförtroende i samklang med ett gemensamt ansvar för den grundläggande tryggheten i samhället är grunden för en god utveckling. Företagande och entreprenörskap tillsammans med en klar bild av ett framtida hållbart och grönt samhälle är bärande delar i den resa in som budgetmotion anslår. 4Den ekonomiska politikens inriktning5 4.1Det ekonomiska läget i och omvärlden6 4.1.1Låginflationspolitiken ett framsteg för Sverige6 4.1.2Förändringar i den internationella konjunkturen6 4.1.3Oljeberoendet ett förhållande som måste åtgärdas7 4.2Svenska tillväxtchanser och tillväxthinder7 4.4Långsiktighet i det ekonomiska tänkandet9 4.4.1Minskat arbetskraftsutbud en tickande bomb9 4.4.2Regeringens politik en kortsiktig resa10 5.1Självbestämmande i stället för centralstyrning och bidrag11 5.1.2Ökad jämställdhet i vardag och i arbete11 5.1.3Ökad trygghet i vardagen och en närvarande polis11 5.1.4Mer makt över de egna pengarna12 5.1.6Kunskap är grunden för ett gott liv13 5.1.7Utkrävbara individuella rättigheter ersätter sociala rättigheter13 5.1.8Fler människor i arbete13 5.1.9Demokrati byggd underifrån och på federalismens principer14 5.1.10Lyft fram demokratifrågorna i ett demokratikonvent14 5.1.12Ett stärkt kommunalt självstyre15 5.1.13Fler kommuner i handlingskraftiga regioner15 5.2.2Regional utveckling en del i den gröna satsningen16 5.2.3Östersjön ett okontrollerat miljöriskområde16 5.2.4Svenskt lantbruk en del i den gröna omställningen16 5.3.1Det måste löna sig att arbeta17 5.3.2Alla människor är en resurs18 5.3.4Folkhälsa - mobilisera medborgaransvaret19 5.3.6Asylsökande ska behandlas med medmänsklighet och respekt19 5.4.1Företagande är grunden för tillväxt20 5.4.4Förbättra tillgången på riskkapital21 5.4.5Fler kvinnor och mer mångfald bland företagare21 5.4.6Förenklade regler och förändrat fokus21 5.4.9Tillväxt i hela landet22 5.4.10Jord- och skogsbruk - en väsentlig del av näringsverksamhet23 6Balanskrav och minskad statsskuld26 7Skatter och statens inkomster27 7.1Utförsäljning av statliga företag27 7.2Kommuner och landsting skall stå på egna ben28 7.3.2Bidragsberoendet - ett systemfel eller en utstuderad strategi29 7.3.3Avdrag för hushållsnära tjänster29 7.4Skattepolitik för ett grönare Sverige30 7.4.1Skattebefrielse för miljövänliga bränslen30 7.4.2Skatterabatt även för privatpersoner som köper miljöbil30 7.4.3Nedsättning av förmånsvärdet för miljöbilar skall vara lika hög30 7.5Skattepolitik för ett friskare Sverige30 7.5.1Förändrade sjukförsäkringsregler underlättar arbete30 7.6Skattepolitik för ett företagsammare Sverige31 7.6.1Vi måste få fler entreprenörer31 7.6.5Lika villkor för sund konkurrens på den gemensamma marknaden33 beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 4). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett friskare, företagsammare och grönare - Ekonomisk politik för ökat självbestämmande (avsnitt 5). beslutar om fördelningen av utgifterna för budgetåren 2005, 2006 och 2007 i enlighet med vad i motionen anförs (tabell 1 avsnitt 5). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet till , och 2007 (tabell 2 avsnitt 5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett balanskrav för staten och sänkt statsskuld (avsnitt 6). beslutar godkänna de riktlinjer för skattepolitiken som förordar (avsnitt 7). beslutar godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåren 2005, 2006 och 2007 i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 5 avsnitt 7). beslutar att avslå regeringens beräkningar av myndigheters m.fl. in- och utlåning i i den del som avser fonderade medel för kompetensutveckling. 4Den ekonomiska politikens inriktning Vårt land har fantastiska möjligheter, som slösas bort genom Socialdemokratins fixering vid att behålla makten snarare än att genomföra förändringar som gör vårt land bättre. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har därför tillsammans tagit initiativ till ett fördjupat samarbete för att ta tillvara vårt lands möjligheter. Genom inbjuder vi alla som vill medverka till att får en ny regering och en ny politik. Vår vision är ett som är öppet för förändringar men präglas av sammanhållning och trygghet i förändringen. Vi har en gemensam grundsyn om vilka värden som ska vara vägledande för politiken i stort: Enskilda människor och familjer ska få mer att säga till om. Entreprenörer och företagsamma människor ska uppmuntras mer. Arbetets värde ska återupprättas - det ska löna sig bättre att arbeta och fler ska ges möjlighet att försörja sig på eget arbete. Rättssamhället ska återupprättas och tryggheten bli större. Välfärdspolitiken ska utvecklas så att alla som behöver vård eller omsorg kan vara trygga att den finns, personalens engagemang tas till vara och medborgarnas valfrihet ökar. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Alla delar av landet ges möjlighet till utveckling genom bättre villkor för företagandet, utbyggd infrastruktur och garanterad samhällsservice. ska vara en aktiv aktör i Europeiska unionen och ta sitt globala ansvar. Utifrån denna samsyn har utformat sina förslag i den ekonomiska politiken. 4.1Det ekonomiska läget i och omvärlden 4.1.1Låginflationspolitiken ett framsteg för När övergav den fasta växelkursen var detta en smärtsam händelse. har det visat sig att övergången till rörlig växelkurs och ett inflationsmål var ett stort framsteg för svensk ekonomisk politik. Fördelarna med en låginflationspolitik är betydande. Inflationsmålet är tydligt både för allmänhet och beslutsfattare och vi kan kontinuerligt utvärdera penningpolitik. Räntan och den rörliga växelkursen minskar riskerna för en uppgång i inflationstakten. Risken för överhettning i den svenska ekonomin reducerades betydligt. När penningpolitiken används som konjunkturpolitiskt medel, överlåts ansvaret för strukturella förändringar åt finanspolitiken. Det är dock viktigt att finanspolitiken håller sig till detta område. Den expansiva finanspolitik som vi nu ser i regeringens budgetförslag riskerar att motverka mål att hålla inflationen inom givna ramar och kommer därför sannolikt att driva fram en snabbare räntehöjning än som annars vore nödvändig. Den stimulans som sker av ekonomin är både onödig och olycklig och riskerar att förstärka konjunktursvängningen. Stimulansen är redan tillräckligt stark genom konjunkturen och kommer enligt bedömare att öka för att därefter avta. Starka svängningar i konjunkturen är påfrestande både för den enskilde och den offentliga ekonomin. 4.1.2Förändringar i den internationella konjunkturen En expansiv penningpolitik i har givit resultat och har påbörjat räntehöjningar för att motverka en begynnande inflation. I euroområdet går utvecklingen långsammare. De inflexibla ekonomierna och de många olösta strukturella problemen inom euroområdet har hämmat den ekonomiska tillväxten. Tillväxten förväntas dock ta fart ordentligt . koppling till den europeiska hemmamarknaden är stark. Det finns därför goda förutsättningar för fortsatt stark tillväxt , baserad på intern handel inom landet och inom den gemensamma marknaden. 4.1.3Oljeberoendet ett förhållande som måste åtgärdas Oljeberoendet och prisutvecklingen på råoljemarknaden är oroande. Flera av varandra oberoende faktorer bidrar nu till ett oljepris som är det högsta . Oron i , ovanligt många naturkatastrofer i , den ekonomiska krav mot landets största oljeproducent, goda konjunkturer i väst samt en kinesisk och indisk tillväxt som går på högvarv bidrar samtliga till en ökad efterfrågan eller osäkerhet och därmed höga priser. Osäkerhet i konflikter kommer att klinga av. Mer svårbedömt är takten i tillväxten i företrädesvis samt vilka bestående effekter detta kommer att få på efterfrågan och prissättningen av oljan. I ljuset av detta känns det än mer angeläget att påskynda utvecklingen och omställningen till alternativa energikällor och alternativa drivmedel. 4.2Svenska tillväxtchanser och tillväxthinder tillväxt ligger högre än euroområdets. Skillnaden förväntas bestå i förhållande till euroområdets tillväxt . Den starkare tillväxtpotentialen kan till viss del förklaras av de strukturella förändringar som genomfördes under slutet av 80- respektive , såsom avregleringarna av el- och telemarknaderna samt ett reformerat och relativt robust pensionssystem. riksbank har att bevaka konjunkturutvecklingen så att stabila förutsättningar även fortsättningsvis kommer att finnas vad gäller inflationsutvecklingen. Finanspolitiken har därmed att koncentrera sina insatser på tillväxt- och strukturfrågor samt att ta tillvara möjligheter. I en stark begynnande högkonjunktur är det därför viktigt att bedriva en stram finanspolitik. Detta för att inte genom statlig stimulans öka inflationstrycket. Regeringens ansats i sin kommande budget inger här oro. En påspädning i ekonomin, särskilt markant , riskerar återigen att försämra den ekonomiska utvecklingen. har högre tillväxt, lägre arbetslöshet, högre bytesbalansöverskott och stabilare statsfinanser än valutaunionen. Den svenska kronan är stabil relativt euron. Denna förutsättning har skapats genom folkomröstningen om bevarandet av den svenska kronan. Med rätt politik i den begynnande högkonjunkturen, där används för konsolidering av statens finanser, finns goda förutsättningar att stärka svensk ekonomi. Sammanfattningsvis konstateras att tillväxtmöjligheter är mycket goda, vilket behövs när vi ska ta oss an framtidens välfärdsåtaganden. Dessa goda förutsättningar får inte slarvas bort. ser möjligheterna och använder dessa i formuleringen av vårt budgetalternativ. För att få full effekt av alla de möjligheter som står för dörren fordras dock att den politik som bedrivs ändras på ett flertal punkter: Företagen, speciellt de små och medelstora, är grunden för vår framtida välfärd och måste därför få ett betydligt bättre företagsklimat. Mycket av detta handlar om inställning och attityder samt förståelsen av att ett lands välstånd kommer ur företagande och arbete. Det svenska skattetrycket måste sänkas till en europeisk genomsnittsnivå. Detta innebär en sänkning med . Skillnaden/incitamentet för att gå från bidrag till arbete måste öka. Statsfinanserna måste stärkas. Statens inkomster och utgifter måste balansera och överskott måste byggas upp under goda år för att kunna användas för stimulans vid kommande konjunktursvackor. Fokusering på utgiftstak blir absurd när inkomsterna långt ifrån räcker till. Att regeringen dessutom trixar med utgifterna för att hålla sig inom utgiftstaket gör inte saken bättre. Så kan inte en ekonomi hanteras i längden. Människor i arbetsför ålder måste få möjlighet till arbete, inte minst därför att vi alla behövs ute i arbetslivet för att gemensamt bygga vårt land och vår välfärd. Vi har arbetskraftsbrist, som av den arbetsföra befolkningen är arbetslös, i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förtidspensionerad eller sjukskriven. Diskriminering och otillräcklig integration försvårar och hindrar många nya svenskars inträde på arbetsmarknaden. Vi har en av världens bästa lagstiftningar för integration och mot diskriminering. Men vi ligger långt ned på listan när vi ser på statistiken som hämtas från verkligheten. har goda chanser att nå en högre tillväxt om vi fullföljer 90-talets strukturreformer. Utnyttjar vi inte dessa chanser kommer våra höga skatter och växande välfärdsåtaganden att leda till ytterligare försämrad placering i välståndsligan. Konjunkturkänsligheten i de svenska statsfinanserna och i samhällsekonomin består. Ekonomisk stabilitet är viktig för att skapa framtidstro och optimism i landet. De offentliga finanserna måste klara upp- och nedgångar i såväl den inhemska som den internationella konjunkturen. Då fortfarande har stora kommunala och statliga åtaganden och högt skattetryck blir det stora påfrestningar på de offentliga finanserna i en lågkonjunktur. Ska vi klara av att skapa långsiktigt stabila förutsättningar för den nationella ekonomin, måste både skattetrycket och utgifternas andel av BNP minska. Den svenska samhällsekonomin är alltjämt mycket känslig. De bakomliggande orsakerna är den offentliga sektorns storlek, accelererande utgifter för transfereringar till hushållen och ett för lågt arbetskraftsutbud. Ohälsotalen och arbetslösheten har fortsatt att stiga. har ökningen stannat av men planat ut på en hög nivå. Antalet unga människor utanför arbetsmarknaden har varit besvärande hög och förväntas inte avta väsentligt förrän en bit in . Sjukpenning, förtidspensioner och arbetsmarknadsåtgärder beräknas kosta mer än . Detta är inte acceptabelt och en grundläggande orsak till vårt samhälles dåliga ekonomi. För att kunna stärka de personella resurserna i skola, vård och omsorg måste den privata sektorn öka antalet anställda med ca 300 000. Långsiktigt är det bara skatteintäkter från fler arbetade timmar och fler anställda inom den privata sektorn som kan finansiera vår välfärd. vill därför vidta kraftfulla åtgärder för att motverka ohälsa, få fler i arbete och öka antalet privatanställda. Detta är en politik för att vända underskott i statens finanser till överskott och förbättra stabiliteten i den svenska ekonomin. 4.4Långsiktighet i det ekonomiska tänkandet 4.4.1Minskat arbetskraftsutbud en tickande bomb Om är flertalet 40-talister ålderspensionärer. Denna generation är den i särklass största. 1,2 miljoner människor kan jämföras med 30-talisternas 900 000 och de som föddes som är dryga 1,1 miljoner. Den åldrande befolkningen ökar som de som arbetar blir färre. Förberedelsetiden för en betydligt större försörjningsbörda för de yrkesverksamma är dessutom mycket kort. Ett större arbetskraftsutbud är en av de viktigaste politiska frågorna . Antalet arbetade timmar är en avgörande faktor för bruttonationalproduktens utveckling. Arbetslöshetssiffror säger inte mycket om arbetskraftsutbudets reella utveckling, då många människor inte ingår i arbetskraften. Förtidspensionering leder i statistiken till en missvisade bild av situationen på arbetsmarknaden. Fler förtidspensioner förbättrar statistiken som arbetskraftsutbudet minskar. Om man studerar faktiskt arbetade timmar i förhållande till möjligt arbetade timmar, den så kallade AU-kvoten, visar sig en kraftig uppgång och 90-talet som ett resultat av högkonjunkturen, och därefter en kraftig nedgång under det tidiga 1990-talets internationella ekonomiska kris. Det anmärkningsvärda är att AU-kvoten inte återhämtat sig mer än till viss del. Utvecklingen är mycket allvarlig eftersom stora demografiska påfrestningar väntar . Att påverka arbetskraftsutbudets storlek är en av vår framtids största utmaningar. Det är enbart genom fler människor i aktivt arbete, inte färre, som framtidens välstånd, trygghet och tillväxt skapas. 4.4.2Regeringens politik en kortsiktig resa Innehållet i regeringens budgetförslag saknar både ansvar och politisk färdriktning. Trots att ohälsotalen är fortsatt höga och att ungdomar stängs ute från arbetsmarknaden, görs inget väsentligt för att förändra situationen. Regeringen saknar förslag som minskar ohälsan och finansplanen bekräftar att regeringen varken når målet om 80-procentig sysselsättningsgrad, halvering av sjukfrånvaron eller minskat socialbidragsberoende. Försöken med arbetstidsförkortning och friår ökar trots att fler borde delta i samhället med sin arbetsinsats. Antalet arbetade timmar är nämligen vid sidan av produktivitet den viktigaste faktorn för vår tillväxtutveckling. avancerar inte i välstånd och tillväxt om vi arbetar mindre. En större förståelse för olikheter i arbetslivet skulle däremot öka det totala antalet timmar dramatiskt, som vi stärker den enskilda individens makt över sitt eget liv. Många som skulle vilja arbeta tillåts inte detta på grund av inflexibilitet i regelverket. Endast få konkreta åtgärder vidtas för att förbättra långsiktiga tillväxtförutsättningar. Sänkt skatt genom lättnader i 3:12-reglerna och minskad kapitalbeskattning är långt ifrån tillräckliga åtgärder. Särskilt som skattelättnaderna i sin helhet tas tillbaka genom extra beskattning av periodiseringsfonder och högre sociala avgifter, vilket särskilt drabbar småföretagarna. Detta kan inte ses som allvarliga satsningar på näringsliv och företagande. Regeringens budgeteringsmarginal är , vilket jämfört med en normal hushållsbudget på helår motsvarar en marginal på . har en naiv optimism i sina bedömningar och regeringen bedriver ekonomisk politik utan någon form av reserver i sitt budgeterande. Det faktiska underskottet, dvs. skillnaden mellan inkomster och utgifter, är budgeterat till -och prognostiserat till -52 respektive -37 miljarder . Detta under en förväntad högkonjunktur då man normalt sett bör arbeta med en förstärkning av statens finanser. Det underliggande minussaldot i budgeten fortsätter således att växa och i takt med växande statsskuld ökar även kostnaderna för statsskuldsräntorna. I och med att regeringen budgeterar med underskott fortsätter statsskulden att öka. Staten drar därmed på sig onödiga kostnader för statsskuldsräntor och binder upp kommande generationer att betala skulderna. Även om statsskuldens del av BNP har minskat , är detta knappast någon tröst då vi år lever över våra tillgångar och lånar till vår årliga konsumtion. Det finns starka skäl för att en reell minskning av statsskulden måste genomföras. Detta måste göras innan den stora demografiska förändringen av andelen äldre med stort vård- och omsorgsbehov inträder. bör besluta att godkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar. 5.1Självbestämmande i stället för centralstyrning och bidrag barn- och familjepolitik utgår från familjernas och det goda föräldraskapets stora och oersättliga roll för att tillgodose barnens behov av kärlek, trygghet och normer. Barnperspektivet ska genomsyra politiken och föräldrarna ges goda förutsättningar att ta sitt ansvar. Barnens rättigheter i utsatta situationer ska stärkas. Familjepolitiken ska läggas om så att familjernas valfrihet och egenmakt stärks. Pappornas delaktighet i barnets uppväxt ska stärkas så att föräldrar och barn får förutsättningar att tillbringa tillsammans. För att skapa ökad valfrihet och mer självbestämmande för familjerna vill ge föräldrar laglig möjlighet och bättre ekonomiska förutsättningar att gå ner i arbetstid när barnen är små. Detta sker genom en kombination av rätt till halvtidstjänstledighet och kraftigt höjda barnbidrag för barn i åldrarna . Valfriheten säkras genom etableringsfrihet inom barnomsorgen och utökat kommunalt självstyre med bl a rätt att bestämma taxesättningen. 5.1.2Ökad jämställdhet i vardag och i arbete Att den bristande jämställdheten i de svenska hemmen påverkar kvinnors yrkeskarriär är det få som bestrider. Som påpekar i sin rapport om vore det önskvärt att dela upp arbetet i hemmet mellan man och kvinna på ett jämställt sätt. anser att avdrag för hushållstjänster är en framkomlig väg för att lösgöra kvinnors tid ur hemmen. Detta skapar också möjligheter för fler företag inom området hushållsnära tjänster.