mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Ett annat land som framgångsrikt förbättrat tillväxten är , som trendmässigt har en betydligt bättre tillväxt än . I diagram 10.1 åskådliggörs resonemanget kring hur en ansvarsfull nedväxling av skattetrycket kan gå till. Först har en schablonmässig framskrivning gjorts av BNP-utveckling vid den tillväxt som (fram ) anger i sitt basalternativ och därefter den tillväxtpotential som anger för . Därefter har skatteintäkterna varje enskilt år fram beräknats vid antagande om en skattekvot på av BNP. Dessa intäkter jämförs sedan i diagrammet med de skatteintäkter som uppstår vid en huvudsakligen arbetsledd tillväxt på när skattetrycket gradvis växlas ned av BNP . Genom denna, som ett räkneexempel, mycket försiktiga nedväxling av skattetrycket ser man att skatteintäkterna ändå blir högre till följd av den bättre tillväxten än i basalternativet med lägre tillväxt och högre skattesatser (dvs med oförändrad politik). Det bör betonas att det i diagrammet bara är fråga om ett räkneexempel bland flera tänkbara. Vilken tillväxt som ska antas gälla som basalternativ kan exempelvis diskuteras. Poängen är att illustrera att den tillväxtökning som sänkta skatter kan bidra till (oavsett antagande om basalternativ) inte gör någon till förlorare, utan tvärt om alla till vinnare: enskilda personer och företag ges bättre förutsättningar att arbeta, konsumera, investera och producera, vilket ytterligare bidrar till ökad tillväxt. När fler kommer i arbete får offentlig sektor högre skatteintäkter än vid oförändrad politik och därmed bättre förutsättningar att hålla en god kvalitet i sina verksamheter och vara en attraktiv arbetsgivare. Diagram 10.1 Sänkt skatt ger tillväxt som ger högre skatteintäkter vid lägre skattetryck Fasta priser, miljarder kronor Anm. Jämförelsenormen för kalkylen är ett skattetryck på av BNP och tillväxt enligt basalternativ och därefter tillväxt enligt basalternativ. 11 Statens utgifter och utgiftstak Som angetts i avsnitt 10.3 om skattekvoten på bör de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska, vilket är både önskvärt och nödvändigt (se avsnitt 10.3). Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas tillvara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning, med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgiftsandelen kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om tillväxten blir högre kan den utgiftsandel bli lägre som måste tas i anspråk, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, och det finansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten. Detta är också inriktningen av ekonomiska politik. 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet och dess långsiktiga inriktning. Det är dock värt att notera att även pensionssystemet är beroende av tillväxten. Det anpassar sig automatiskt vid förändringar i tillväxt eller demografisk utveckling, och kommer därför att ge bättre pensioner om tillväxten är hög än om den är låg. Även den icke förvärvsaktiva befolkningen har alltså allt att vinna på en förbättrad tillväxtpolitik. Socialdemokraterna räknar med en budgeteringsmarginal på rekordlåga för . Det motsvarar av de takbegränsade utgifterna. Socialdemokraterna har helt avlägsnat sig från den budgetdisciplin som de sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1) Socialdemokraterna räknar i vårpropositionen med en minimal budgeteringsmarginal även för . beräknas marginalen vara tillräckligt stor, ca . Men denna vet vi av erfarenhet enbart kommer att finnas till för att fylla på med ytterligare ofinansierade förslag från Socialdemokraternas sida. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner Socialdemokraterna själva angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. anser att budgeteringsmarginalen bör utökas kraftigt . avser att återkomma när vi sett hur Socialdemokraterna hanterar den under . Även en för hög marginal kan motverka sitt syfte och försämra budgetdisciplinen. Då kommer frestelsen vara stor att 2006 presentera ofinansierade utgiftsökningar för att vinna valet. Se t.ex. ekonomiska vårproposition, bilaga 5, för en redogörelse för det kaotiska förlopp som till slut ledde till att den socialdemokratiska regeringen försökte lagstifta om både pris- och lönebildning i det s.k. stoppaketet. Detta omfattade lönestopp, prisstopp, hyresstopp, stopp för kommunala skattehöjningar, begränsningar i konflikträtten och höjda avgifter för avtalsstridiga strejker. Den socialdemokratiska regeringen förlorade omröstningen i och statsminister lämnade in sin avskedsansökan. Efter att ha återkommit med en ny regering, dock utan tidigare finansministern som valt att avgå, fortsatte den svenska utvecklingen att snabbt försvagas på alla fronter. Nytillträdde finansministern tal om vändpunkten besannades aldrig, och Socialdemokraterna förlorade makten i riksdagsvalet . Statsbudgetens saldo rensat för engångseffekter, ett mått som visar den långsiktiga utvecklingen. I procent av befolkningen i samma åldersgrupp Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. försäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter. 3 000 föräldrar ingick i undersökningen där , forskarassistent i demografi, följt familjer från det att de fick sitt första barn till dess att barnet fyllde . 1 004 telefonintervjuer. Starkast stöd för att föräldrarna själva skall fördela föräldraledigheten fanns i åldersgruppen .