mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Särskilt inte med tanke på att den ökade sjukfrånvaron motsvarade ett bortfall av 570 läkare, 3 370 årsarbetare sjuksköterskor och 2 500 undersköterskor1. Diagram 3.1 Antal vårdplatser i 19942002 Källa: Statistisk årsbok 2002 och . Anm.: Statistiken för blir tillgänglig . Minskningen av det totala antalet vårdplatser avspeglar sig också inom den landstingsdrivna psykiatrin. Där är minskningen ännu större. Antalet platser har halverats från 9 797 till 4 850, en minskning . Se diagram 3.2. Diagram 3.2 Antal vårdplatser inom landstingsdriven psykiatri 1994 till 2002 Anm.: Psykiatrireformen trädde i kraft . Antalet vårdplatser per 1 000 invånare är mycket lågt i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,4. , ett land som ligger långt efter ekonomiskt sett, har mer än dubbelt så många platser 6,3 per 1 000 invånare. Enligt senaste statistik (2003) är det bara och bland medlemsländerna som har en lägre andel vårdplatser i korttidsvården per 1 000 invånare än . Se diagram 3.3. Diagram 3.3 Antal vårdplatser i korttidsvård (akutplatser) per 1 000 invånare i 24 Källa: , Health at a Glance. 3.2 Nio förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte kunskapsmålen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes, även om en marginell minskning kunnat noteras . Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 3.4 Andel underkända elever Anm.: Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg. 1993/941996/97, och elever som ej nått målen av dem som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/982002/03. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som i det nya systemet inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen entydigt negativ . bibehölls samma höga nivå som 2002. Se diagram 3.5 nedan. Diagram 3.5 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnade senast på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 7,9 /03. 3.3 Nio förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten för de mindre hade vår bruttonationalprodukt (BNP), dvs. värdet av vår samlade produktion av varor och tjänster, varit ca högre. Hade hängt med tillväxttakten i , skulle vår BNP vara ca högre, och skatteintäkterna högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara , eller , högre. Diagram 3.6 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: , SCB 2004 och egna beräkningar. Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att från en 13:e plats i välfärdsliga 1994, halkat ner till en 14:e plats enligt senast tillgänglig statistik (). Statistiken för är fortfarande preliminär, men indikerar att även ligger någonstans kring en 1314:e plats. Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik2. Det största fallet var det som Socialdemokraterna lämnade över , då föll från en 7:e till en 13:e plats i välfärdsligan, ett tapp på sju placeringar. Under den borgerliga regeringsperioden 19921994 bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk aldrig lägre än till 14:e plats trots de dåliga yttre förutsättningarna. hade utvecklingen vänts och steg till en 13:e plats. Det är också värt att notera att de revideringar som gjorts av och andra länders statistik, visar att fallet i den svenska ekonomin inte var fullt så kraftigt som den äldre statistiken visat. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi alltså inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat, utan ligger kvar på en 1314:e plats när alla 30 rankas. som är ett litet land bör kanske i första hand inte jämföra sig med de stora ekonomierna som t.ex. , , , och utgör. Om jämförs med de s.k. mindre (OECD23 där de sju största länderna, Major 7, inte ingår) framgår det att vi halkat efter trendmässigt , och att vi kommer att fortsätta att göra det enligt de prognoser som finns tillgängliga . Se diagram 3.7. Diagram 3.7 BNP-tillväxt 19942005 relativt de mindre (OECD23) Källa: , . Anm.: är prognoser. För del är prognosen den som regeringen räknar med ekonomiska vårproposition. 3.4 Nio förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 1993/94 till 2002. Det motsvarar en ökning . Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till än större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 3.8 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan Senast tillgänglig statistik avser . Spegelbilden av att barngrupperna blivit större i förskolan är att både Öppna förskolor och familjedaghem har minskat drastiskt. Antalet Öppna förskolor har minskat med under Socialdemokraternas regeringstid från 1 340 till 708 stycken. Diagram 3.9 Antalet Öppna förskolor 19942002 Vidare har antalet familjedaghem (kommunala dagbarnvårdare) minskat från 129 000 till 45 000, eller . Detta är resultatet av den ensidiga styrning av resurser till förskolan som Socialdemokraterna konsekvent ägnar sig åt. Genom maxtaxans införande försämrades familjedaghemmens möjligheter att konkurrera med förskolan. Antal inskrivna barn i familjedaghem 19942002 Det minskande antalet barn i familjedaghemmen och i Öppna förskolor är inte en effekt av att barnkullarna varit små . Andelen barn i familjedaghem och Öppna förskolor har minskat i samma utsträckning som antalet barn har gjort. 3.5 Nio förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 28 000 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . Trots utredande i s.k. Simplexgrupp har enbart en handfull perifera regelförenklingar kommit till stånd. Den socialdemokratiska regeringen framhåller själv bl.a. följande förslag i den senaste redogörelsen till (skr. 2003/04:8): Stöd för utrotningshotade husdjursraser handläggs numera av istället för av länsstyrelserna. Unga jordbrukares startstöd utbetalas numera i en summa istället för i en startpremie och en räntesubvention . Hur detta minskar jordbrukarens pappersbörda framgår inte av skrivelsen. Instansordningen för överklaganden enligt har ändrats. ska sådana överklaganden prövas av förvaltningsdomstol istället för av regeringen. Detta antas minska pappersarbetet. Stämpelskatteförordningen ändras så att betalning av stämpelskatten nu kan ske via autogiro och mot faktura istället för mot postförskott. Den administrativa vinsten för företagarna som utvinns med detta förslag torde vara helt försumbar. Stämpelskatt betalas dessutom till övervägande del av privatpersoner som köper fastighet. Det kommer inte som någon överraskning att nyföretagandet minskat och antalet konkurser ökat . Antalet nyregistrerade företag minskade med nästan 9 000 stycken . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 14 029 personer, en ökning jämfört med . Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar tycks ha stabiliserats på en låg nivå. varslades sammanlagt 74 000 personer om uppsägning, vilket är det högsta antalet och en ökning med nästan 7 000 jämfört med redan höga nivå, framgår det av vårpropositionen (bilaga 1, s. 42). Diagram 3.10 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna. 3.6 Nio förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har medvetet skurits ner med ca 2 000 , från 18 162 till 16 2002. Det motsvarar en minskning med . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 17 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 3.11 Antal anställda poliser Källor: årsredovisningar. 3.7 Nio förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl innebär ett svårt mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas hårt, och ett betydande produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av mycket stora mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension olyckstalet har ökat med och uppgår till ca . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men har stigit till och beräknas enligt vårpropositionen stiga ytterligare till . väntas den öppna arbetslösheten ligga på . Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner och att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det drygt 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Därtill ska läggas de ca 255 000 öppet arbetslösa, de ca 98 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de 268 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl (SCB:s Arbetskraftsundersökning för ). Enligt Socialdemokraternas prognoser i vårpropositionen kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till prognosperiodens slut . Se även kapitel 4. Enbart för perioden 19972004 är den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av drygt halva årets BNP, eller kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 3.12 Olyckstalet 19942004. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: Prop. 2003/04:100 för åren 19982004 (utgiftsområdena 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppen för är regeringens prognos i vårpropositionen. 4.1 Socialdemokraterna når inget av fem uppsatta mål Socialdemokraterna har satt upp ett antal mätbara mål inom viktiga politikområden och för budgetpolitiken. Det gäller målet för den offentliga sektorns finansiella sparande, målet om ökad reguljär sysselsättning, målet för öppen arbetslöshet, för ohälsa och för antalet socialbidragstagare. Målen är tidsmässigt bestämda till vissa årtal. Det står redan klart att Socialdemokraterna inte kommer att lyckas med fyra av målen. Det femte, att halvera ohälsan , kommer med stor sannolikhet inte heller att nås. Förklaringen till detta misslyckande på egen planhalva är att målen inte följts av kraftfulla åtgärder och en verkningsfull tillväxtpolitik för att de ska kunna uppfyllas. 4.1.1 Målet för finansiellt sparande kräver budgetförstärkningar för att uppnås Målet för det finansiella sparandet i offentlig sektor är av BNP över en konjunkturcykel. Genomsnittet för det finansiella sparandet ligger, oavsett mått, långt under Socialdemokraternas mål på . Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 20022006 enligt vårpropositionen. Även det strukturella sparandet understiger sparmålet Strukturellt sparande (justerat för konjunkturläge) Det relativt svaga finansiella sparandet i offentlig sektor kan delvis förklaras av den svaga konjunkturen. Mer anmärkningsvärt är därför att sparandet långsiktigt underskrider även sedan det justerats för den nuvarande konjunktursvackan. Det s.k. strukturella sparandet väntas inte uppnå ens . Detta innebär i klartext att målet om 2 procents överskott i princip har frångåtts under den innevarande mandatperioden. Det strukturella sparandet där konjunktur- och engångseffekter räknas bort ska ju, givet överskottsmålet, uppgå till . 4.1.2 Sysselsättningsmålet uppnås inte ens Socialdemokraternas mål är att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatt räknas inte de personer som är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. var ungefär 4,09 miljoner personer i denna åldersgrupp reguljärt sysselsatta, vilket motsvarar en sysselsättningsgrad på . bedöms sysselsättningsgraden enligt vårpropositionen minska till . Denna andel kommer att minska ytterligare enligt beräkningarna i vårpropositionen till . Det saknas drygt 170 000 reguljärt sysselsatta för att målet ska nås . Detta är en försämring jämfört med bedömningarna i budgetpropositionen . I budgetpropositionen redovisades också en översiktlig långsiktskalkyl som sträcker sig ända . Den bygger i stora drag på den förväntade befolkningsutvecklingen och oförändrad sysselsättningsgrad bland olika grupper i befolkningen efter 2006. En mer optimistisk beräkning görs också av effekten av en antagen förbättrad integration av utrikesfödda på den svenska arbetsmarknaden. Inte ens i denna mer optimistiska långsiktskalkyl nås sysselsättningsmålet . Det faller i stället ner av arbetskraften. I baskalkylen faller den reguljära sysselsättningsgraden till . Även om många invändningar kan riktas mot antaganden i denna typ av långsiktiga kalkyler måste man, tills något annat har framkommit, förutsätta att de är gjorda efter bästa förmåga av personer vars yrke innebär en för landet unik specialisering på just denna typ av beräkningar. Snarare ligger det i farans riktning att även dessa kalkyler är optimistiska. Både de kortsiktiga bedömningarna fram och de mer långsiktiga kalkylerna visar alltså med all tydlighet att den nuvarande socialdemokratiska politiken inte duger. En ökad sysselsättning (fler arbetade timmar) är helt avgörande för den framtida välfärdsutvecklingen. Det är hög tid för en kursändring där kraftfulla åtgärder vidtas för att öka drivkrafterna för arbete och företagande. Diagram 4.1 Reguljär sysselsättningsgrad 19932050 enligt regeringens optimistiska scenario I procent av befolkningen i åldern 2064 år Källor: och budgetpropositionen , bilaga 2. 4.1.3 Arbetslösheten ökar . Målet om högst 4 procents arbetslöshet allt mer avlägset Socialdemokraterna räknar i vårpropositionen med en öppen arbetslöshet på 2004, år . Detta är en ytterligare försämring jämfört med antagandena . Arbetslösheten bedöms stiga successivt , framför allt beroende på att sysselsättningen minskar. Detta betyder att Socialdemokraternas mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning inte på långa vägar är uppfyllt, trots en rad manipulationer av statistiken (t.ex. fler i ). Även för den öppna arbetslösheten finns en långsiktskalkyl i budgetpropositionen som bygger på de antaganden som kortfattat redovisas i avsnitt 4.1.2 ovan. Vid ett oförändrat beteende väntas den öppna arbetslösheten inte komma lägre än till . Vid ett antagande om en mer positiv integration på arbetsmarknaden stannar den öppna arbetslösheten på av arbetskraften . Med samma reservation gällande kalkylerna som i avsnittet ovan torde det ändå vara svårt att hitta ett mer kraftfullt underkännande av den förda socialdemokratiska politiken. Diagram 4.2 Öppen arbetslöshet Källa: och vårpropositionen 2004. Socialdemokraternas prognos för 20042006. 4.1.4 Målet om halverat antal socialbidragstagare nås inte vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare och beslutade i enlighet med förslaget. Målet är formulerat så att det är antalet helårsekvivalenter som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). För att uppnå målet om halverade socialbidrag till krävs en ytterligare minskning med minst 40 000 helårsekvivalenter. Den vikande sysselsättningen kommer knappast innebära att målet om halverade socialbidrag inte uppnås om inte åtgärder vidtas. Det skulle mot denna bakgrund, och mot bakgrund av 4-procentsmålet för den öppna arbetslösheten, inte vara förvånande om Socialdemokraterna lät antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder öka igen framöver. Diagram 4.3 Socialbidragstagare: helårsekvivalenter Källa: , . 4.1.5 Målet om halverad ohälsa nås inte utan kraftfulla åtgärder Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsan ska halveras till 2008. Målet innebär konkret att antalet nettodagar med sjuklön eller sjukpenning ska halveras . Även karensdagen inkluderas i beräkningen. ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 20032007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit och vändes till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar. Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på ersättningsnivån, ökade oavbrutet och väntas plana ut enligt regeringens bedömningar. Enligt senaste prognos () kommer dock såväl nivån på kostnaderna som kostnadsökningen för sjukpenningen att vara högre än i regeringens beräkningar. Målet om halverad ohälsa är ambitiöst och kommer som bl.a. framfört (remissyttrande [dnr 6-1-03] till promemorian Ds 2002:63) att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivarna, läkarna som de försäkrade för att målet ska kunna uppnås. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenterats kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Särskilt inte med tanke på att antalet sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) ökar. Diagram 4.4 Ersatta sjukdagar Miljoner dagar (netto) Källor: och . 4.2 Tillväxtpolitik var god dröj långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår tydligt av regeringens budgetproposition . Den långsiktiga BNP-tillväxten bedöms även vid en ökad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda medborgare uppgå till i genomsnitt . BNP per capita växer långsammare, med i genomsnitt. Det framgår av bilaga 2 i höstens budgetproposition som är framtagen av experter. Trots detta finns inga verkningsfulla åtgärder för ökad långsiktig tillväxt. I stället presenterar Socialdemokraterna tillfälliga satsningar för att få bort människor från arbetsmarknaden, t.ex. friår och försök med arbetstidsförkortning. Socialdemokraternas dokumenterade ovilja och oförmåga att på allvar genomföra verkningsfulla tillväxtåtgärder avspeglar sig i de dystra långsiktskalkylerna. Socialdemokraterna ägnar sig i stället åt att bortförklara tillväxtproblem med svagheter i omvärldens ekonomier. När däremot omvärldskonjunkturen är god bortförklaras de svenska strukturproblemen med att tillväxten () är god. Socialdemokraterna blandar således medvetet ihop tillväxtpolitik med de svängningar i BNP som konjunkturen åstadkommer. Men tillväxtpolitik handlar om att förändra ekonomins långsiktiga, trendmässiga, tillväxttakt och produktionsförmåga oavsett konjunktur. Det är i huvudsak problem på detta område som lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. vill därför koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt, och som oavsett konjunkturläge kan öka potentiella tillväxt. Den internationella konjunkturen har givetvis på kort sikt betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? I bästa fall går det att i någon mån parera de ekonomiska svängningar som beror på förändringar i omvärlden. Men denna uppgift, den stabiliseringspolitiska, har delegerat till . Vår uppfattning om den internationella konjunkturen sammanfaller i stort med regeringens. Men med den av Socialdemokraterna presenterade politiken ser vi i alla händelser ingen möjlighet att på allvar ska kunna börja återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått allt . Det krävs strukturella reformer och ett närings- och tillväxtvänligare politiskt klimat för att så ska ske. Den inriktning som har att ta ställning till i vårpropositionen ger inte mycket hopp om att den fortsatta relativa eftersläpningen ska brytas och förbytas i en återhämtning. Som bäst kan det bli fråga om att inte halka efter ytterligare. Att propositionen saknar en djupgående diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största men långt ifrån den enda bristen 2004. Bland akuta problem framstår de galopperande utgiftsökningarna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt alarmerande. Socialdemokraterna har till slut uppmärksammat krisen och möter den med helhjärtade förhoppningar men som bäst bara med halvhjärtade insatser. 4.2.1 För tjugoförsta gången uteblir tillväxtåtgärderna Årets vårproposition har det gemensamt med samtliga tidigare tjugo budget-, vår-, sysselsättnings- eller s.k. tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , att konkreta tillväxtförslag saknas eller får sökas i någon kommande proposition. Även föreliggande proposition saknar verkningsfulla tillväxtåtgärder för att trygga den svenska välfärden. Åtgärder för hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas uteblir. I stället presenteras förslag som får bort människor från arbetsmarknaden, som friår och försök med arbetstidsförkortning. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplexförordningen inte efterlevts varken av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete var det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Se även avsnitt 3.5 gällande regelförenklingar. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande tabell som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.5 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl.a. gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Men Socialdemokraterna är bestämda. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste, och för den lilla grupp av alla dem som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Socialdemokraterna har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen, av förmögenhetsskatten. Det är i längden ohållbart för ett samhälle att bestraffa idoga och skötsamma medborgare. Resultatet blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Socialdemokraterna har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. 4.3 Tillväxtpolitiken dömd att misslyckas med socialdemokratisk regering Valet 1998 gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och har av tradition varit negativa till ekonomisk tillväxt. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer.