ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T350 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europavägsstatus för , . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontakter med och om förlängning av en kommande , E 45, från upp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hos FN:s i ansöka om att samt förlängningen får beteckningen E 45. , , är en allt starkare pulsåder rakt igenom hela det svenska inlandet. går E 45 från upp till i där färjeförbindelserna till ansluter till . En fortsatt genom inlandet skulle innebära en injektion för näringslivet och ge en tydlig anknytning till övriga . Europavägsstatus på är också ett återkommande önskemål från inlandets kommuner och näringsliv. klassas vägen som , vilket är ett tydligt uttryck för den betydelse den tillmäts i den europeiska planeringen av infrastrukturen. Som ett led i etablerandet av , E 45, genom hela det svenska inlandet bör också tas initiativ till att sträckan genom och får beteckningen E 45. Det skulle ge en sammanhängande från till . Mot bakgrund av vad vi här anfört bör regeringen tillsammans med ansvariga i och ansöka hos FN:s i om att nuvarande samt förlängningen får beteckningen E 45. Frågan om Europavägsklassning av har diskuterats i trafiksutskottet där majoriteten avslagit alla motionsyrkanden. Argumenten för detta har bland annat varit att det måste finnas en avsikt i det berörda medlemslandet att höja standarden. Företrädesvis ska Europavägsnätet bestå av motorvägar. Majoriteten förutsätter att regeringen noga överväger frågan och, om det visar sig möjligt enligt det internationella regelverket, arbetar för att omklassificeras till . Enligt ECE:s kontor i föreligger inget hinder för den att ansöka om att skall klassificeras som . Eftersom det finns tre alternativa klasser för Europavägsstandard måste detta tolkas som att standarden kan anpassas efter bl.a. trafiksäkerhetskrav och trafikmängd. Som exempel kan nämnas att den föreslagna ombyggnaden mellan och får ses som en standardhöjning anpassad till dessa båda krav. På andra sträckor av där trafikmängden är mindre kan det ställas lägre krav. En klassificering av till skall därför inte i första hand ses som en signal till en omedelbar upprustning. Det viktiga är att den blir ett stråk som kan sammanbinda med och göra norra synligt på Europakartan. Infrastrukturen har en avgörande betydelse för inlandets utveckling. Vägar, järnvägar, flyg, telekommunikationer och åtkomst till hamn är alla viktiga delar i en väl fungerande helhet. En sådan statushöjning är en blygsam men strategisk satsning med betydande regionalpolitiskt värde. Den stämmer väl med den prioritering som länsstyrelserna gör av infrastrukturen i den regionala tillväxtpolitiken.
mot · GS02T356 · 2004-09-28 00:00:00 — Mobiltelefoni i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobiltelefoni i hela landet. Ett fungerande mobiltelefonisystem är en viktig fråga för olika näringsverksamheter som till exempel gruvnäringen och skogsindustrin. Stora delar av avverkningarna dirigeras på ena eller andra sättet via det mobila nätet. Det är också viktigt från säkerhetssynpunkt att det finns ett väl fungerande mobilt nät för dem som har sitt arbete i skogen och för dem som vistas där , inte minst då turismen är och kommer att bli en allt viktigare näring i landet. Dessutom måste alla hushåll kunna ha samma möjligheter att ta del av den service som modern telefoni erbjuder. För att basnäringar ska kunna finnas kvar och utvecklas, krävs det att telekommunikationerna i hela fungerar. Det gamla NMT-nätet täcker hela landet. Telias tillstånd för NMT 450 går ut , varefter marknaden ska svara för uppbyggnaden av telenätet. Kravet på nuvarande GSM är att det måste täcka av befolkningen och på att det ska täcka tättbebyggda områden. Det innebär att kommer stora delar av att inte ha mobiltelefoni. Det gäller inte bara norra , utan även stora, glest bebyggda delar i landets södra delar. Krafttag måste därför vidtas så att ett fungerande mobilnät är en rättighet för alla. Det är angeläget att följa upp att gällande koncessioner om täckning fullföljs. Att ha kvar NMT inom områden med få boende blir med all säkerhet dyrt att underhålla. Om inte avtalen med operatörerna ger alla i landet likvärdiga kommunikationer, måste detta lösas med samhällsinsatser.
mot · GS02T370 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ombyggnad av mellan och samt vad i övrigt anförs om Bergslagsdiagonalen. Bergslagsdiagonalen, , passerar och binder samman med . Den har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. Trafikleden har strategisk betydelse för Bergslagen, som tillhör de delar av landet som drabbats hårdast av strukturomvandlingen. har tidigare slagit fast att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattar E 4 till skall ingå i det nationella stamvägnätet. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder i det område som brukar kallas industriella hjärta. Här finns stora delar av svensk basindustri med behov av goda trafikförbindelser. För oss i län spelar ledens möjlighet att knyta ihop arbetsmarknadsregioner i och utanför länet en viktig roll. Kvaliteten på infrastrukturen i och till Bergslagen kommer att ha stor betydelse för många kommuners möjlighet att utvecklas och kanske till och med att överleva. Det handlar både om att det inre av skall vara attraktivt för etableringar och expansion av företag och om en fungerande pendling till och från olika kommun- och länscentrum. Flertalet av de kommuner som leden berör ingår i ett av EU prioriterat område för regionalpolitiska insatser. Trots att situationen för flera kommuner i Bergslagen är jämförbar med den i inland har statens insatser för att stärka infrastrukturen i området varit begränsade. Därför skulle en satsning på Bergslagsdiagonalen kunna vara en strategisk regionalpolitisk insats. Leden är också betydelsefull för den södra delen av län och delar av . Bergslagsdiagonalen har avgörande betydelse för utvecklingen i bl.a. kommun. Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Trafiktillväxten i regionen har varit mycket kraftig . Det gäller särskilt den tunga trafiken. Vägavsnittet mellan och i är av så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken i en viktig del av Bergslagen. Bland trafikfarliga avsnitt på vägen kan vidare nämnas vägavsnittet mellan och , där på grund av kombinationen omfattande tung trafik och undermålig väg tvingats sänka hastigheten . Ett annat svårt olycksdrabbat avsnitt av Bergslagsdiagonalen utgörs av ledens sträckning mellan län och (vid Brattebo backe).
mot · GS02T371 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att trafiksäkerhetshöjande åtgärder på i ges särskild prioritet av . Förbifart kom inte med i den nationella planen för vägtransportsystemet 2004-2015. Detta blev en stor besvikelse för kommun där man just var i full färd med planeringen av en ny förbifart. Översiktsplanen har varit ute på samråd och det fortsatta arbetet syftar till färdig plan . All denna planering sker i nära samråd med . Att nu inte se någon nytta med detta arbete känns naturligtvis väldigt hårt. är en kulturstad, med slott, kloster och medeltida gränder. Den tunga trafiken genom uppgår till närmare 800 fordon. Det är i stort sett en fördubbling längs en trång gatusektion med bebyggelse påömse sidor. Allt talar för att denna ökning kommer att fortgå eftersom det rör sig om ett strategiskt nationellt godsstråk. Att effektivt reducera buller och trafikfaror innebär att en mängd åtgärder måste vidtas till stora kostnader och på ett sätt som givetvis kommer att ha en mycket negativ påverkan på , inte minst från miljö- och kultursynpunkt. Med anledning av den besvärande trafiksituationen är det angeläget att det vidtas åtgärder för att förbättra trafiksäkerheten i men på ett sådant sätt att viktiga kultur- och miljövärden inte skadas. I planering för kommande trafiksäkerhetshöjande åtgärder bör trafiksituationen i ges särskild prioritet.
mot · GS02T373 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvärleden . Tvärleden är en förbindelse som går från västra , genom norra , södra och . Denna förbindelse är väldigt viktig för transporter av svensk industri. De alternativa vägar man använder för godsfrakt är betydligt längre och kostsammare. Man har länge diskuterat möjligheterna till alternativa förbindelser mellan och , men kommit fram till att det bästa är att satsa på . I den senaste infrastrukturpropositionen senarelades vägsträckan mellan och (väg 1950). Vi vet att det finns risker att utbyggnaden senareläggs ytterligare efter det att lägger sin budget för 2005-2007. Vi ser detta med oro och är det viktigt att inga fler senareläggningar blir aktuella på den aktuella sträckan.
mot · GS02T374 · 2004-09-28 00:00:00 — Driftstödet till icke statliga flygplatser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sträva och arbeta för att nå upp till den ambition som finns att det statliga driftstödet skall vara av flygplatsernas samlade underskott. Det statliga driftbidraget har utan tvekan på ett effektivt sätt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt befolkningsunderlag. Utan det statliga driftbidraget skulle flertalet av dessa flygplatser inte ha möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Detta skulle också innebära att landets förhållandevis goda täckning av flygplatser kraftigt skulle försämras. Staten bör ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna. Men statens ekonomiska ansvar skall inte utgöra en total finansiering, även fortsättningsvis skall rörelseintäkter vara den huvudsakliga finansieringen för flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. Driftbidraget är viktigt för att vi skall kunna säkerställa en god tillgänglighet och goda utvecklingsmöjligheter för regioner i hela landet. Det är viktigt att vi kan erbjuda väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Staten har haft en ambition att det statliga driftstödet skulle vara av flygplatsernas samlade underskott. Där är vi inte , men det är något som vi bör sträva efter och arbeta för att nå. är det så att staten står för och för av det driftbidrag som betalas ut. har varit något tveksamt till att de skall vara med och finansiera ett konkurrerande flygplatssystem. Det är viktigt att om man gör en förändring av detta så får det inte innebära att det totala driftbidraget minskar.
mot · GS02T375 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta vilka konsekvenser införandet av alkolås har på totalkonsumtionen av alkohol. Den svenska alkoholpolitiken utsätts nu för stora påfrestningar. Införselkvoterna från EU-länderna medför en ökad totalkonsumtion och ett ändrat/utvidgat konsumtionsmönster. Konsekvenserna kommer att bli ökad ohälsa, missbruk och sociala tragedier. Naturligtvis måste denna utveckling mötas med nya alkoholpolitiska medel. En väsentlig del i den alkoholpreventiva strategin måste vara att befästa och utöka de zoner och verksamheter i våra liv där alkoholen är bannlyst. Så har arbetslivet i stort sett blivit helnyktert . Trafiken är ett annat sådant område som borde vara absolut fritt från alla droger. Trots att de allra flesta delar uppfattningen att trafik och alkohol inte hör ihop vet vi att alltför många påverkade trafikanter rör sig på vägarna . Därför ökar kraven på alkolås i alla bilar, motiverade av trafiksäkerhetsskäl. Trafiksäkerhetsargumentet är för mig ett fullgott skäl att införa obligatoriskt alkolås men enligt min mening finns det ytterligare positiva effekter än endast en alkoholfri trafik. Väldigt många människor är beroende av bilen för sina arbetsresor. Obligatoriska alkolås skulle innebära att risken för "dagen-efter-motorstopp" skulle få många att minska sin alkoholkonsumtion. Över huvud taget kan man förvänta sig att alla som är beroende av bil skulle vara mer uppmärksamma på sin alkoholkonsumtion så att man inte försätter sig i en situation att bilen inte startar. Jag menar att man i samband med försöksverksamhet och planering för alkolås bör beakta vilken effekt alkolås har på totalkonsumtionen och därmed på alkoholskadorna. Forskning och utvärdering kring alkolås bör alltså breddas till att också beakta konsekvenserna vad gäller konsumtionsmönstret.
mot · GS02T378 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mopeder och trafiksäkerhet. Antalet olyckor där mopeder varit inblandade fortsätter att öka. Bara skadades nästan 3 000 personer i mopedolyckor, de flesta unga, vilket är mer än en fördubbling . Av antalet anmälda trafikförsäkringsskador under uppgick antalet skador på mopeder till nära 2 800 stycken. omkom 16 människor i mopedrelaterade olyckor. Många av olyckorna kan säkert kopplas samman med bristande kunskaper i trafiksäkerhetsfrågor hos ungdomarna, samt att mopederna på ett eller annat sätt manipulerats för att hastigheten skall bli högre än den tillåtna. Artiklar i medierna vittnar dessutom om att en del återförsäljare gärna visar köparen hur man skall bete sig för att få mopeden att gå fortare än vad svenska bestämmelser tillåter. För att minska antalet olyckor måste därför åtgärder vidtas. Regeringen bör verka för att se till att ungdomar som går i får undervisning i gällande trafikbestämmelser samt körlektioner för moped. Regeringen bör också vidta åtgärder för att återförsäljare av mopeder endera genom frivillig överenskommelse, eller genom lag, tar ett ansvar vid försäljningen av mopeder. Om någon ger anvisning om hur en moped kan manipuleras för att kunna överträda gällande hastighetsbestämmelser skall denne kunna ställas till ansvar.
mot · GS02T384 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder beträffande järnvägen genom . Järnvägstrafiken genom medför mycket stora trafikproblem i när tågen passerar genom staden. Bomfällningarna som omfattar hela stadskärnan blir ofta väldigt långa och leder till svåra trafik- och miljöstörningar. Det är en helt oacceptabel trafiksituation genom en stad av storlek. När står klar kommer dessutom tågtrafiken att öka oerhört kraftigt och därmed kommer trafikstörningarna att nå en fullkomligt ohållbar nivå. Om inget görs kommer då huvuddelen av trafiken genom staden att stanna upp helt i på grund av att järnvägsbommarna fälls och delar staden mitt itu på några av de absolut mest trafikerade gatorna. Det förslag som utarbetat är helt oacceptabelt från innevånarnas synpunkt. Att inte gående kunna förflytta sig genom stadens centrum annat än genom långa underjordiska kulvertar framstår som mycket skrämmande för de flesta. har också i ett yttrande påpekat att det alternativet är högst olämpligt från säkerhetssynpunkt. förslag skulle också innebära mycket svåra trafikproblem för bilar och bussar eftersom lutningarna i underfarterna blir betydligt skarpare än när man normalt bygger vägar. För att få en acceptabel lösning av trafiken genom är det därför absolut nödvändigt att järnvägen genom läggs i en tunnel så att trafikstockningarna kan undvikas.
mot · GS02T385 · 2004-09-29 00:00:00 — Mobiltelefoni i inlandet och glesbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationsmöjligheter med mobiltelefon från inlandet och glesbygden. I finns ett modernt mobiltelefonnät som fungerar tillfredsställande för många, men som är inriktat på tätorter och de stora trafiklederna. Dessvärre fungerar inte nätet lika bra i inlandet och glesbygden, vilket är ett stort problem för befolkningen i dessa områden, inte minst vid akuta olyckor eller liknande när man måste kunna få snabb kontakt. Ur ett trygghetsperspektiv är detta förkastligt. En annan aspekt är att ett fungerande mobiltelefonnät är en viktig förutsättning för att effektivt kunna utöva yrkesverksamhet. Många av mobiltelefontillverkarna lockar med förmånliga priser på telefoner med ett visst abonnemang och inte sällan saknar dessa abonnemang täckning när man kommer utanför tätorten. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv är detta mycket viktigt. Ett fungerande mobilnät måste komma hela landet till del för att alla ska kunna ha samma förutsättningar att använda mobiltelefonnätet.
mot · GS02T387 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärda de kvarstående flaskhalsarna påÅdalsbanan och Ostkustbanan. Den svenska ekonomin är beroende av det exportintensiva norrländska näringslivet, men dess konkurrenskraft hämmas av stora brister i transportsystemet. Det norrländska näringslivet står för en mycket stor del av den svenska ekonomin. Produktionsvärdet för den norrländska industrin uppgår under planperiodens till drygt 2 000 miljarder. står för av nationens nettoexportvärde vilket är nästan dubbelt så mycket per invånare som rikssnittet. Näringslivets behov av en fungerande infrastruktur är avgörande för företagens utvecklingsförmåga. Transportkostnaderna är höga beroende på långa avstånd, fördyrande begränsningar samt standardbrister. Detta påverkar menligt den norrländska industrins internationella konkurrenskraft. är i starkt behov av konstruktiva strukturförändringar. Den norrländska kusten är tätbefolkad och städerna relativt stora och urbaniserade. Avstånden mellan dem och avsaknaden av tågtrafik medför dock att de lokala arbetsmarknaderna är slutna och små. arbetsmarknadsregioner måste och kan förstoras med snabbtågstrafik som kan bli ett alternativ till flyg och bil för medellånga avstånd. Det finns tydliga och starka samband mellan regioners storlek, produktivitet och tillväxt. städer ligger på ett, från järnvägssynpunkt, idealiskt avstånd från varandra i ett pärlband längs de stora stråken. En nyckelåtgärd är att komma till rätta med detta problem genom att skapa förutsättningar för förstoring av arbets- och utbildningsmarknader. borde verka för en målinriktad satsning på ett snabbtågssystem som investeringar i infrastruktur genomförs. beslutade att den största järnvägssatsningen i historien skulle genomföras. förslag till framtidsplan har genom en omfattande konkurrens om medlen och stora finansiella förändringar medfört att flera förväntade och välmotiverade satsningar uteblivit eller försenats. Det finansiella behovet av järnvägsinvesteringar har underskattats och förutsättningar måste skapas för att höja investeringsnivån så att en samhällsekonomiskt optimerad effekt kan uppnås. Det är annars en mycket positiv och samlad satsning som staten nu gör i framtidsplanen för det dominerande nationella godsstråket - den nordeuropeiska transportkorridoren. Miljardinvesteringar har genomförts på Ostkustbanan och och . För att få full effekt av gjorda investeringar och ge hela den svenska ekonomin goda förutsättningar att växa bör denna satsning fullföljas och de stora kvarstående flaskhalsarna påÅdalsbanan och Ostkustbanan åtgärdas.
mot · GS02T388 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av infrastruktursatsningar. I det nya som är under uppbyggnad är utvecklingen av kommunikationerna mycket viktig. Länder och människor måste komma närmare varandra för att dels få en ökad förståelse för varandra, dels få en effektivare arbetsmarknads- och regionalpolitik. Det är förmodligen lättare att bygga ut effektiva kommunikationer än att skapa nya stora arbetsplatser i våra mest glest bebyggda delar av landet. Restiden måste minska mellan de olika regionerna men också inom dessa för att möjliggöra en effektivare arbetspendling och därmed åstadkomma en s.k. regionförstoring. Snabba och miljövänliga kommunikationer är nödvändiga för att möta framtiden. Det är därför rimligt att i likhet med bostadsbyggandet lånefinansiera dessa satsningar eftersom de brukas i kanske . Ett annat alternativ är att låta medfinansiärer delta med rimlig avkastning på det kapital de medverkar med. En översyn bör göras för att undersöka alla möjligheter till finansiering av ovan beskrivna infrastruktursatsningar.
mot · GS02T390 · 2004-09-30 00:00:00 — Skattefinansierade bidrag till vägföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefinansierade bidrag till vägföreningar. I glesbygden finns ett stor antal vägföreningar som tar ett viktigt ideellt ansvar för lokala vägar. Dessa föreningar tilldelas bidrag efter beslut av . Bidragen är skattefinansierade. begär då in vilka inkomster och utgifter föreningen har haft för t.ex. vinterunderhåll och medlemsavgifter den gångna perioden. Underlaget som skickas in används, av , till viss del i bedömningen av nya bidrag. Dock är inte vägföreningarna skyldiga att tillhandahålla dessa uppgifter. Uppgiftslämnandet sker på frivillig basis trots att bidragen finansieras genom skatt. Detta system innebär att som bidragsgivande myndighet inte erhåller någon redovisning av hur bidragen använts. En redovisningsskyldighet bör därför införas för de föreningar som tar emot bidrag.
mot · GS02T400 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sjösäkerhetsutbildning. Som en följd av "Estonia"-olyckan och andra stora fartygskatastrofer har det internationella regelverket inom sjösäkerheten genomgått stora förändringar. Detta har världen över föranlett stora investeringar i anläggningar för sjösäkerhetsutbildning. släpar dock efter i denna utveckling. I jämförelse med t.ex. våra nordiska grannländer har bara investerat en bråkdel i resurser för att öka sjösäkerhetskompetensen hos ombordanställda. efter "Estonias" förlisning och över fem hundra omkomna svenskar krävs olika beslut för att radikalt förändra och förbättra denna situation. Inom ramen för program för sjösäkerhet har underlag tagits fram för att utveckla svensk sjösäkerhetsutbildning. Programmets forskningsprojekt har också uppmärksammats internationellt. På har räddningstjänsten i tagit initiativ till att utveckla en mer samlad utbildningsresurs inom sjösäkerhet. På ostkusten har, i anslutning till hamns planerade utbyggnad av hamn, initiativ tagits till liknande kraftsamling. Det handlar om ett samhällsansvar. De förslag som lagts i den Vinnovafinansierade förstudien om den framtida sjösäkerhetsutbildningen och de möjligheter som kan skapas genom intresserade aktörer på svensk ost- och västkust bör som ett första steg följas upp. Att ge svenska ombordanställda förutsättningar för utbildning och träning i paritet med omvärlden bör vara en prioriterad fråga för regeringen.