mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Utvecklingen har gått åt fel håll för sjukvården, skolan, tillväxtpolitiken, barnomsorgen, företagandet, rättsväsendet samt den totala arbetslösheten och sjukfrånvaron. Siffrorna i statistiken talar sitt tydliga språk. I det följande redovisas kortfattat utvecklingen för på de nämnda områdena som det finns definitiv statistik för. I några fall finns statistik för inte tillgänglig . I vissa fall har även prognoserna för tagits med. 3.1Tio förlorade år för sjukvården Antalet vårdplatser i har minskat med 18 205 . Det motsvarar en minskning med . Se diagram 3.1. På är det naturligt att det till följd av nya behandlingsmetoder och bättre läkemedel inte behövs lika många vårdplatser som . Detta återspeglas i att medelvårdtiden har sjunkit. Men den mycket kraftiga minskningen av antalet vårdplatser kan inte tillnärmelsevis uppvägas av sådana faktorer. En minskning av antalet vårdplatser innebär, allt annat lika, att den totala produktiviteten måste öka för att samma standard ska behållas. Produktivitetsutvecklingen har knappast varit så positiv . Vi vet också att antalet patienter inte har minskat i denna takt. Snarare kan resultatet av platsneddragningarna avläsas i de vårdköer som finns runt hela landet. Antalet landstingsanställda, undersköterskor och vårdbiträden m.fl., har minskat med totalt 19 600 . Den minskningen uppvägs inte av att antalet läkare och sjuksköterskor ökat något . Särskilt inte med tanke på att den ökade sjukfrånvaron motsvarade ett bortfall av 570 läkare, 3370 årsarbetare sjuksköterskor och 2500 undersköterskor1. Diagram 3.1 Antal vårdplatser i 1994-2003 Källa: Statistisk årsbok 2002 och 2004. Minskningen av det totala antalet vårdplatser avspeglar sig också inom den landstingsdrivna psykiatrin. Där är minskningen ännu större. Antalet platser har mer än halverats, från 9 797 platser till 4 606 platser , en minskning . Se diagram 3.2. Diagram 3.2 Antal vårdplatser inom landstingsdriven psykiatri 1994 till 2003 Anm.: Psykiatrireformen trädde i kraft . Antalet vårdplatser per 1000 invånare är mycket lågt i vid en internationell jämförelse. har denna andel minskat från 3 platser till 2,4. , ett land som ligger långt efter ekonomiskt sett, har mer än dubbelt så många platser - 6,3 per 1000 invånare. Enligt senaste statistik (2003) är det bara och bland medlemsländerna som har en lägre andel vårdplatser i korttidsvården per 1000 invånare än . Se diagram 3.3. Diagram 3.3 Antal vårdplatser i korttidsvård (akutplatser) per 1000 invånare i 24 Källa: , Health at a Glance. 3.2Tio förlorade år för skolan Mer än var fjärde elev i uppnår inte kunskapsmålen. Andelen underkända elever har ökat sedan det nya betygssystemet infördes, även om en marginell minskning kunnat noteras . Även i det tidigare betygssystemet försämrades resultaten . Diagram 3.4 Andel underkända elever Anm.: Statistiken avser elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg /94-1996/97 och elever som ej nått målen av dem som fått eller skulle ha fått mål- eller kunskapsrelaterade betyg 1997/98-2002/03. Om man betraktar andelen elever som saknar ämnesbetyg eller slutbetyg i högst ett ämne, eller som i det nya systemet inte fått mål- eller kunskapsrelaterade slutbetyg i ett ämne, är utvecklingen entydigt negativ . bibehölls samma höga nivå som 2002. Se diagram 3.5 nedan. Diagram 3.5 Andel elever som saknar slutbetyg i ett ämne Den svenska skolan är därtill en av de stökigaste i världen, enligt undersökningar. Den svenska skolan hamnade senast på 26:e plats bland de 30 . Vidare har antalet lärare per 100 elever minskat från 8,3 /94 till 7,9 /03. 3.3Tio förlorade år för tillväxtpolitiken Om hade hängt med i tillväxttakten för de mindre hade vår bruttonationalprodukt (BNP), dvs. värdet av vår samlade produktion av varor och tjänster, varit ca högre. Hade hängt med tillväxttakten i , skulle vår BNP vara ca högre och skatteintäkterna högre även med sänkta skattesatser. Om hängt med i tillväxt skulle vår BNP vara , eller , högre. Se diagram 3.6. Diagram 3.6 eftersläpning i BNP-tillväxt Källa: , SCB 2004 och egna beräkningar. Ett ytterligare tecken på Socialdemokraternas misslyckande när det gäller tillväxtpolitiken är att från en 13:e plats i välfärdsliga 1994, halkat ner till en 14:e plats enligt senast tillgänglig statistik ().Statistiken för är fortfarande preliminär, men indikerar att även ligger någonstans kring en 13-14:e plats.Det är också värt att notera att det stora raset i välfärdsligan var det som följde släpphänta ekonomiska politik2. Det största fallet var det som Socialdemokraterna lämnade över , då föll från en sjunde till en 13:e plats i välfärdsligan, ett tapp på sex placeringar. Under den borgerliga bromsades det kraftiga fallet upp, och Sverige sjönk aldrig lägre än till 14:e plats trots de dåliga yttre förutsättningarna. hade utvecklingen vänts och steg till en 13:e plats.Det är också värt att notera att de revideringar som gjorts av och andra länders statistik, visar att fallet i den svenska ekonomin inte var fullt så kraftigt som den äldre statistiken visat. Den internationella konjunkturen har större delen av varit gynnsam för svensk ekonomi. Ändå har vi alltså inte tagit igen något av det vi tidigare förlorat, utan ligger kvar på en 13-14:e plats när alla 30 rankas. som är ett litet land bör kanske inte i första hand jämföra sig med stora ekonomier som t.ex. , , , och utgör. Om jämförs med de mindre (OECD23 där de sju största länderna, Major 7, inte ingår) framgår det att vi halkat efter trendmässigt och att vi kommer att fortsätta att göra det enligt de prognoser som finns tillgängliga . Se diagram 3.7. Diagram 3.7 BNP-tillväxt 1994-2005 relativt de mindre (OECD23) Källa: , . Anm.: är prognoser. För del är prognosen den som regeringen räknar med i budgetpropositionen . 3.4Tio förlorade år för barnomsorgen Barngrupperna på dagis har ökat med i genomsnitt två barn per grupp, från 1993/94 till 2002. Det motsvarar en ökning . Men så många som vart fjärde barn finns nu i en grupp med 20 barn eller fler. Sedan maxtaxan införts har trycket på förskolan ökat ytterligare, vilket på många håll leder till allt större grupper. av kommunerna anger att efterfrågan på barnomsorg ökat sedan maxtaxan infördes. Någon valfrihet existerar inte när det gäller det offentliga stödet till barnomsorg, i stället har Socialdemokraterna ökat centralstyrningen och försämrat kvaliteten genom den ensidiga satsningen på en enda barnomsorgsform. Diagram 3.8 Barngruppernas genomsnittliga storlek i förskolan Senast tillgänglig statistik avser . Spegelbilden av att barngrupperna blivit större i förskolan är att både öppna förskolor och familjedaghem har minskat drastiskt. Antalet öppna förskolor har minskat med under Socialdemokraternas regeringstid. till 708 stycken. Diagram 3.9 Antalet öppna förskolor 1994-2002 Vidare har antalet familjedaghem (kommunala dagbarnvårdare) minskat från 129 000 till 45 000, eller . Detta är resultatet av den ensidiga styrning av resurser till förskolan som Socialdemokraterna konsekvent ägnar sig åt. Genom maxtaxans införande försämrades familjedaghemmens möjligheter att konkurrera med förskolan. Antal inskrivna barn i familjedaghem 1994-2002 Det minskande antalet barn i familjedaghemmen och i öppna förskolor är inte en effekt av ATT barnkullarna varit små . Även andelen barn i familjedaghem och öppna förskolor har minskat i samma utsträckning som antalet barn har gjort. 3.5Tio förlorade år för företagandet Antalet företagare har minskat med 28 000 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar. har bland den lägsta andelen nyföretagare bland . Trots utredande i s.k. Simplex-grupp har enbart en handfull perifera regelförenklingar kommit till stånd. Den socialdemokratiska regeringen framhåller själv bl.a. följande förslag i den senaste redogörelsen till (skr. 2003/04:8) om regelförenklingsarbetet: Stöd för utrotningshotade husdjursraser handläggs numera av istället för av länsstyrelserna. Unga jordbrukares startstöd utbetalas numera i en summa istället för i en startpremie och en räntesubvention tvåår . Hur detta minskar jordbrukarens pappersbörda framgår inte av skrivelsen. Instansordningen för överklaganden enligt har ändrats. ska sådana överklaganden prövas av förvaltningsdomstol istället för av regeringen. Detta antas minska pappersarbetet. Stämpelskatteförordningen ändras så att betalning av stämpelskatten nu kan ske via autogiro och mot faktura istället för mot postförskott. Den administrativa vinsten för företagarna som utvinns med detta förslag torde vara helt försumbar. Stämpelskatt betalas dessutom till övervägande del av privatpersoner som köper fastighet. Det kommer inte som någon överraskning att nyföretagandet minskat och antalet konkurser ökat . Antalet nyregistrerade företag minskade med nästan 9000 stycken . Antalet aktiebolag har minskat . Enligt () minskade antalet sysselsatta i de nystartade företagen med . uppgick antalet anställda i företag i konkurs till 14 029 personer, en ökning jämfört med . "Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar tycks ha stabiliserats på en låg nivå. varslades sammanlagt 74 000 personer om uppsägning, vilket är det högsta antalet och en ökning med nästan 7 000 jämfört med redan höga nivå", kunde man läsa vårproposition (bilaga 1, s. 42). Diagram 3.10 Antal egna företagare Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna. 3.6Tio förlorade år för rättstryggheten Antalet poliser i har medvetet skurits ner med nästan 2 000 , från 18 162 till 16 2003. Det motsvarar en minskning med . Annorlunda uttryckt har det i genomsnitt försvunnit drygt 17 poliser . Antalet civilanställda inom polisen har minskats med ca 1 100, eller . Detta har givetvis ytterligare försämrat polisens möjligheter att utreda brott och bidra till att skapa trygghet på gator och torg. Diagram 3.11 Antal anställda poliser Källor: årsredovisningar. 3.7Tio förlorade år för arbetslösheten och sjukfrånvaron Arbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering av medicinska skäl innebär ett svårt mänskligt lidande. Men det innebär också stora samhällskostnader. De offentliga budgetarna belastas, och ett produktionsbortfall uppstår. Därför måste det betecknas som ett misslyckande av gigantiska mått att den sammanlagda kostnaden för arbetslöshet, sjukpenning inklusive rehabilitering samt förtidspension - "olyckstalet" - har ökat med nästan och uppgår till . Den öppna arbetslösheten sjönk till , men steg till och beräknas stiga ytterligare till . väntas den öppna arbetslösheten ligga på . Den tidigare minskningen av arbetslösheten uppvägs dock mer än väl av ökade sjukskrivningar, förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättningar) och att arbetslösa flyttats till andra kolumner i statistiken. är det drygt 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Därtill ska läggas de ca 250 000 öppet arbetslösa, de drygt 100 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de drygt 270 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl (SCB:s Arbetskraftsundersökning ). Enligt Socialdemokraternas prognoser i budgetpropositionen kommer den samlade kostnaden för olyckstalet att fortsätta öka fram till prognosperiodens slut . Kostnaden beräknas dåöverskrida . Det motsvarar per invånare. Enbart för är den sammanlagda kostnaden för olyckstalet hela . Det motsvarar värdet av drygt halva årets BNP, eller kostnaden barnbidragsutbetalningar. Diagram 3.12 "Olyckstalet" 1994-2004. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning) Källor: /04:100 (utgiftsområde 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppen för är regeringens prognos i budgetpropositionen . 4.1Den socialdemokratiska regeringen når inte sina egna mål Socialdemokraterna har satt upp ett antal mål inom politikområden av stor vikt för budgetpolitiken. Det gäller mål för den offentliga sektorns finansiella sparande och för andelen reguljärt sysselsatta. Välkänt är målet om högst 4 procents öppen arbetslöshet och ambitionen att halvera ohälsotalet och kraftigt reducera antalet socialdbidragstagare. Det står nu klart att Socialdemokraterna inte kommer att lyckas med fyra av de här uppräknade fem målen . Det femte, att halvera ohälsotalet, kommer sannolikhet inte heller att nås. Förklaringen till detta misslyckande är avsaknaden av kraftfulla åtgärder och en verkningsfull tillväxtpolitik. 4.1.1Målet för finansiellt sparande har övergivits för 2002-2007 Målet för det finansiella sparandet i offentlig sektor är av BNP över en konjunkturcykel. Genomsnittet för det finansiella sparandet ligger långt under det målet för . Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2002-2007 enligt budgetpropositionen. Även det strukturella sparandet understiger sparmålet. -0,3 Strukturellt sparande (justerat för konjunkturläge) -0,2 Källa: Budgetpropositionen . Det svaga finansiella sparandet i offentlig sektor kan delvis förklaras av den svaga konjunkturen. Mer anmärkningsvärt är däremot att sparandet långsiktigt underskrider även sedan det justerats för konjunktursvackan 2001-2003. Överskottsmålet innebär att det strukturella sparandet - där konjunktur- och engångseffekter räknas bort - skall nå . Då målet inte nåtts (eller väntas nås) har det i praktiken övergivits oavsett vad regeringen hävdar i budgetpropositionen. 4.1.2Sysselsättningsmålet uppnås inte ens Socialdemokraternas mål är att av befolkningen i åldrarna ska vara reguljärt sysselsatt . Som reguljärt sysselsatta räknas inte de personer som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder (dock inte de som har anställningsstöd). var ungefär 4,14 miljoner personer i åldern reguljärt sysselsatta. Det motsvarar en sysselsättningsgrad på . Försämringen jämfört med förklarar regeringen med att ett ökat arbetsutbud inte motsvarats av en lika stark efterfrågeökning. bedöms sysselsättningsgraden enligt budgetpropositionen minska till . Denna andel kommer att vara oförändrad enligt regeringens egen prognos. I budgetpropositionen redovisades också en översiktlig långsiktskalkyl ända . Den bygger i stora drag på den förväntade befolkningsutvecklingen och oförändrad sysselsättningsgrad bland olika grupper i befolkningen . En beräkning görs också av effekten av en antagen förbättrad integration av utrikesfödda på den svenska arbetsmarknaden. Inte ens i denna mer optimistiska långsiktskalkyl nås sysselsättningsmålet . Både de kortsiktiga bedömningarna fram och de mer långsiktiga kalkylerna visar att den nuvarande politiken inte håller. En ökad sysselsättning (fler arbetade timmar) är helt avgörande för den framtida välfärdsutvecklingen. Det är hög tid för en kursändring med kraftfulla åtgärder för att öka drivkrafterna för arbete och företagande. Diagram 4.1 Reguljär sysselsättningsgrad 2000-2050 enligt regeringens scenario I procent av befolkningen i åldern Källa: budgetpropositionen , bilaga 2. 4.1.3Målet om högst 4 procents öppen arbetslöshet ter sig alltmer avlägset Finansministern räknar i budgetpropositionen med en öppen arbetslöshet på 2004, . Detta är en kraftig försämring jämfört med de prognoser som gjordes i förra budgetpropositionen. Arbetslösheten bedöms stiga successivt , framför allt beroende på att sysselsättningen minskar med 23 000 personer. Detta betyder att Socialdemokraternas mål om "högst fyra procents öppen arbetslöshet och därefter full sysselsättning" inte på långa vägar är uppfyllt, trots en rad manipulationer av statistiken (t.ex. fler i kunskapslyft). Även för den öppna arbetslösheten finns en långsiktskalkyl i budgetpropositionen som bygger på de antaganden som kortfattat redovisas i avsnitt 4.1.2 ovan. Vid ett oförändrat beteende väntas den öppna arbetslösheten inte komma lägre än till . Vid ett antagande om en mer positiv integration på arbetsmarknaden stannar den öppna arbetslösheten på av arbetskraften . Källa: och budgetpropositionen . 4.1.4Målet om halverat antal socialbidragstagare nås inte 2004 vårproposition föreslog regeringen ett mål om att halvera antalet socialbidragstagare och beslutade i enlighet med förslaget. Målet är formulerat så att det är antalet "helårs-ekvivalenter" som ska halveras. En helårsekvivalent motsvarar en individ som får fullt socialbidrag (exempelvis bildar två personer med socialbidrag vardera tillsammans en helårsekvivalent). För att uppnå målet om halverade socialbidrag till 2004 krävs en ytterligare minskning med minst 20 000 helårsekvivalenter. Den vikande sysselsättningen kommer knappast att innebära att målet om halverade socialbidrag uppnås om inte åtgärder vidtas. Det skulle mot denna bakgrund, och mot bakgrund av 4-procentsmålet för den öppna arbetslösheten, inte vara förvånande om Socialdemokraterna lät antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder öka igen framöver. Diagram 4.3 Socialbidragstagare: helårsekvivalenter 2001-2006 Källa: , . 4.1.5Målet om halverade ohälsotal nås inte till 2008 Socialdemokraterna har satt som mål att ohälsotalen ska halveras till 2008. Konkret innebär det att antalet nettodagar med sjuklön eller sjukpenning ska halveras . Även karensdagen inkluderas i beräkningen. ska antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar (som tidigare kallades förtidspension) i snitt 2003-2007 vara lägre än 2002. Ökningen av antalet nettodagar med sjukpenning har avtagit sedan trenden vände till en minskning, vilket delvis beror på en förskjutning från heltids- till deltidssjukskrivningar. Kostnaderna för sjukskrivningarna, som beror både på antalet sjukskrivna och på ersättningsnivån, ökade oavbrutet och väntas plana ut , enligt regeringens bedömningar. Enligt senaste prognos () kommer dock kostnadsnivån för framför allt aktivitets- och sjukersättningar (förtidspension) att öka. beräknas det tillkomma 77 000 personer med sådan ersättning, vilket är det högsta antalet tillkommande . Sammantaget har antalet personer som försörjs med ohälsorelaterade ersättningar planat ut och uppgår nu till 690 000, översatt till heltid. Målet om halverad ohälsa är ambitiöst. Det kommer, som bl.a. framfört i remissyttrande till promemorian Ds 2002:63, att kräva förändrade incitament för såväl arbetsgivare, läkare som de försäkrade för att uppfyllas. Det förefaller inte troligt att de åtgärder som presenterats kommer att kunna ge den önskade utvecklingen. Särskilt inte med tanke på att antalet sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) ökar. Diagram 4.4 Ersatta sjukdagar 2001-2006 Källor: och . Den nedgång som kan skönjas i antalet ersatta dagar för sjukskrivning och rehabilitering uppvägs helt och hållet av en ökning av antalet förtidspensioner. 4.2Tillväxtpolitik - var god dröj långsiktiga tillväxtproblem kvarstår. Det framgår tydligt av regeringens budgetproposition . Den långsiktiga BNP-tillväxten bedöms även vid en ökad integration på arbetsmarknaden uppgå till i genomsnitt . BNP per capita växer långsammare, med i genomsnitt. Det framgår av bilaga 2 i höstens budgetproposition som är framtagen av experter. Trots detta föreslås inga verkningsfulla åtgärder för ökad långsiktig tillväxt. I stället presenteras tillfälliga "satsningar" i uppenbara försök att få bort människor från arbetsmarknaden för att i stället få in arbetslösa och på så sätt "förbättra" statistiken. Det sker exempelvis genom utökade möjligheter till friår och försök med arbetstidsförkortning. Regeringens dokumenterade ovilja eller oförmåga att på allvar genomföra verkningsfulla tillväxtåtgärder avspeglas i de dystra långsiktskalkylerna. Socialdemokraterna ägnar sig i stället åt att bortförklara tillväxtproblem med svagheter i omvärldens ekonomier. När å andra sidan omvärldskonjunkturen är god bortförklaras de svenska strukturproblemen med att "tillväxten" () är god. Socialdemokraterna blandar således medvetet ihop tillväxtpolitik med de svängningar i BNP som konjunkturen åstadkommer. Men tillväxtpolitik handlar om att förändra ekonomins långsiktiga, trendmässiga, tillväxttakt och produktionsförmåga oavsett konjunktur. Brister på detta område har lett till att sjunkit allt djupare ner i tillväxt- och välståndsligor. vill därför koncentrera uppmärksamheten på de strukturproblem som regering och riksdag kan göra något åt och som oavsett konjunkturläge kan öka potentiella tillväxt. Den ekonomiska tillväxten i påverkas framför allt av konjunkturen i och . Det gäller särskilt på kort sikt. Men vad kan regering och riksdag göra åt den? Men den kan genom finanspolitiken i någon mån parera den internationella konjunkturen. Här spelar också , som har räntevapnet i sin hand, en viktig roll. Även om vi kristdemokrater tycks mer oroade än regeringen av de risker som bland annat de höga oljepriserna för med sig ligger vår bedömning av den internationella konjunkturutvecklingen nära regeringens. Det är en positiv utveckling inte minst för svensk exportindustri som vi måste ta till vara. Men det gör vi inte genom att gasa på med en procyklisk finanspolitik utan genom att utnyttja högkonjunkturen till strukturella reformer. Med den av Socialdemokraterna presenterade politiken ser vi dock ingen möjlighet att på allvar ska kunna återhämta det tapp i välståndsligan som fortgått allt . Det krävs helt visst strukturella reformer och ett närings- och tillväxtvänligare politiskt klimat för att så skall ske. Att budgetpropositionen saknar en djupgående diskussion om tillväxtbefrämjande åtgärder är den största - men långt ifrån den enda - bristen i politiken och framåt. Bland de akuta problemen framstår de alltfort alarmerande kostnaderna för sjukpenning och förtidspensioner som särskilt angelägna att lösa. Socialdemokraterna har mött problemen med helhjärtade förhoppningar om lösningar men tyvärr bara med knappt halvhjärtade insatser. Tillväxtåtgärderna lyser åter med sin frånvaro. Budgetpropositionen för har det gemensamt med de tjugo budget-, vår-, sysselsättnings- eller s.k. tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord , nämligen att konkreta tillväxtförslag saknas. Även föreliggande proposition saknar verkningsfulla tillväxtåtgärder för att trygga den svenska välfärden. I stället presenteras förslag som hämmar aktiviteten i ekonomin, som stopplagar och skattehöjningar för företag och hushåll. Regelförenklingsarbetet har kört fast i flera omgångar. Regeringens egen utvärdering visar att Simplexförordningen inte efterlevts varken av myndigheter eller - vilket är mest anmärkningsvärt - av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete var det endast åtta som hade genomfört särskilda konsekvensanalyser. Se även avsnitt 3.5. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår av följande tabell som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Diagram 4.5 Företagens kostnader per anställdoch år för regeladministration Tyvärr har Socialdemokraterna, som tidigare framhållits, inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl.a. gör att kommuner och landsting, även under högkonjunktur och trots världens högsta skatter, lider av svår resursbrist. Socialdemokraterna har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina aktieinnehav. Totalt handlar det om en skattebefrielse på ca för dessa personer. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Resultatet av Socialdemokraternas skattepolitik blir att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige.