mot · GS02Ju19 · 2004-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:37 antagande av rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem avslår regeringens proposition 2004/05:37 om att anta rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem. Den aktuella propositionen från regeringen behandlar en utvidgning av Schengens informationssystem, SIS. Harmoniseringen och överstatligheten inom de rättsliga frågorna minskar möjlighet att på ett självständigt sätt bygga upp ett alternativ för omvärlden i fråga om en solidarisk flyktingpolitik samt ett effektivt och rättssäkert polis- och tullarbete. de gröna är därför motståndare till överstatlighet inom dessa politiska områden av de reella konsekvenser som vi ser av i form av försämrad asylrätt och urholkning av rättssäkerheten. Propositionens huvudsakliga syfte är att införa ett nytt antal funktioner för SIS som led i kampen mot terrorism. Ändamålet är vällovligt men vi vill dock hävda att vi inte ser de föreslagna förändringarna som tillräckligt avvägda till kraven på att de medborgerliga fri- och rättigheterna respekteras. Det är en förutsättning för rättssäkerhet att lagstiftaren är tydlig med på vilket sätt förslaget kan inskränka de medborgerliga fri- och rättigheterna och vilka långsiktiga konsekvenser liknande metoder kan få för rättsstaten. I föreliggande proposition från regeringen förklaras dock enbart i två meningar att "förslaget får anses ge ett fullgott skydd för den personliga integriteten" samt att "proportionalitetsprincipen får anses beaktad". Regeringen ger således ingen analys och konsekvensbedömning av förslaget utan nöjer sig med att konstatera att viktiga rättssäkerhetsprinciper är uppfyllda. anser att regeringens bedömning långt ifrån är fullgod för att ska kunna fatta ett välgrundat beslut i frågor om att ytterligare inskränka de medborgerliga fri- och rättigheterna. Vi har invändningar mot flera av de föreslagna förändringarna som föreslås. Vi anser att förändringen vad avser spaningsändamål ("hemlig övervakning/särskild kontroll") av uppgifter rörande statens säkerhet inte är fullgod, när den nu ska ändras från att vara föremål för rådgörande med övriga medlemsstater till att räcka med att övriga medlemsstater informeras vid denna typ av registrering. Det innebär enligt oss en försvagning av regelverket som inte står i proportion till de fördelar som redovisas. har också invändningar mot att såväl Europol som Eurojust ska få utökade möjligheter att få tillgång till vissa typer av registreringar i SIS. Detta innebär att information kan komma att spridas vidare i en större krets, eftersom vi inte anser att säkerheten är tillräcklig för att bland annat säkerställa kraven på medborgerliga fri- och rättigheter. När det gäller förslaget på hur länge information ska få lagras i SIS vill vi framhålla att det är avgörande att det måste ske en gallringsprocess för att säkerställa att det är de regler som gäller utifrån medborgarskap som ska vara avgörande för hur länge information får lagras. Om man bara utgår från det enskilda landets regler om lagringstid så kan det betyda att information om en svensk medborgare lagras i andra länders register betydligt längre än vad de svenska lagarna säger. Vi anser inte att regeringens förslag svarar upp till de krav som kan ställas i denna del. fördömer de terrordåd som drabbat omvärlden och bland annat bombdåden som skedde i . Vi slår dock vakt om rättssäkerheten och de medborgliga fri- och rättigheterna för världens folk. Vi ser hur den europeiska arresteringsorder som EU instiftat och även motsvarighet, The Patriot Act, urholkar de rättigheter som är grunden för ett fritt och demokratiskt samhälle. Vi anser att dessa förslag urholkar demokratins grundvalar och vi kan inte acceptera att detta fortsätter. Regeringen har valt att med anledning av denna proposition inte med utkastet till rådsbeslut lägga fram de lagstiftningsändringar som krävs i svensk lagstiftning med anledning av rambeslutet. är principiell motståndare till denna form av lagstiftningsteknik utifrån demokratiska aspekter. Lagstiftningsprocessen måste uppfylla kraven på insyn och ge möjlighet för att bedöma konsekvenserna av de beslut vi fattar. Vi är medvetna om att de tidsramar som gäller för EU:s antagande av rambeslut försvårar ett traditionellt remissförfarande samt att följdlagstiftningen läggs fram i samband med godkännande av rambeslut. Men för att ska ges möjlighet att på ett tillfredsställande sätt ta ställning till konsekvenserna av rambeslutet är emellertid ett sådant förfarande helt nödvändigt.