mot · GS02MJ297 · 2004-09-27 00:00:00 — Vi vill dock se att en fortsatt livsmedelstillsyn bedrivs. Det är viktigt för att främja kontakterna mellan tillsynsmyndighet och näringsidkare. 7.2.3Salmonella - ett internationellt problem Internationellt sett har en mycket låg förekomst av salmonella. Mindre än en procent av alla djur och livsmedel är smittade. Det var också därför EU, inför inträde i unionen, gick med på det svenska kravet på salmonellakontroll av exporten hit. Detta har gett rätt att kräva att kött av nöt, svin och fjäderfä skall vara salmonellaundersökt före införsel till . har vi dock inte längre krav på obligatorisk egenkontroll av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. Med köttberedningar avses exempelvis marinerad kyckling, kebab, malet kött med kryddor samt saltat och rimmat kött. Detta är en stor brist i salmonellasäkerheten, varför skall verka för att även krav på salmonellakontroll i köttberedningar skall ingå i kontrollen inom EU, inte minst för att inte svenska producenter skall missgynnas i konkurrensen. Det krävs framför allt att problemet åtgärdas vid källan och det är därför av stor vikt att ambitionsnivån för att bekämpa problemet med salmonella höjs inom EU. Antibiotikaresistensen ökar dramatiskt i den västliga delen av världen. Än är läget bra i , d.v.s. låg förekomst av antibiotikaresistens. Det är oerhört viktigt att detta goda läge bibehålls, och det är därför viktigt att tillsynen beträffande användningen av antibiotika och antibiotikaliknande medel t.ex. koccidiostatika ökas. Utan bönder inget öppet landskap! Bonden och jordbruket är förutsättningen för bevarandet av det öppna landskapet och den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Utan "betande mular" kommer vi inte att klara miljömålet "Ett rikt odlingslandskap". Ängar och naturbetesmarker av olika slag, diken och våtmarker, stenmurar, alléer, åkerholmar och odlingsrösen är viktiga livsmiljöer för många växt- och djursamhällen. Vissa arter är helt beroende av dessa miljöer och många av våra rödlistade arter finns just i dessa hotade miljöer. Det öppna landskapet spelar också en stor roll för människors välbefinnande. För många är det en avgörande faktor för var man väljer att bosätta sig och man ser också det öppna landskapet som en del av sin identitet. Ekologiska och lokalproducerade livsmedel blir alltmer efterfrågade av konsumenter. Alltfler vill köpa mat från lokala producenter som de känner igen och ha möjlighet att bidra till minskade transporter för djurens och miljöns skull. Denna trend sätter helt nya krav på regelverk och lagstiftning så att denna form av livsmedelsproduktion inte missgynnas. För att miljömålen skall kunna nås och djurhållningen förbättras krävs en generell miljöanpassning inom jordbruket. är det viktigt att den KRAV-märkta produktionen kan gå före och driva utvecklingen framåt. 7.4.1Minska näringsläckaget från jordbruket En betydande del av EU:s miljöstöd bör inriktas på att minska läckaget av närsalter från jordbruksmark. Inriktningen bör vara att stimulera användning av fånggrödor samt minska kvävegivorna genom rådgivning och ökad användning av växtnäringsbalanser. Att odla fånggrödor är en enkel och kostnadseffektiv åtgärd för att minska näringsläckaget från jordbruket utan att för den skull tappa i avkastning och bör därför stöttas i de delar av landet där det är ett effektivt sätt att minska näringsläckaget. mål om ekologisk odling och djurhållning kommer förhoppningsvis att kunna nås, tack vare att jordbrukare har arbetat hårt med att ställa om sin produktion och att konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel har ökat. Totalt för riket är av åkerarealen ansluten till miljöstöd för ekologiska produktionsformer och under de senaste sex sju åren har marknaden för ekologiska livsmedel regelbundet ökat med i genomsnitt (målet är ). Målen avseende den ekologiska djurproduktionen är nästan uppfyllda (bör av mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm finnas i ekologisk produktion). För att målen verkligen skall nås och produktionsmetoderna utvecklas, måste forskningen inom detta område utökas. månar om det ekologiska jordbruket som ett komplement till ett alltmer miljöanpassat konventionellt jordbruk. För att tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på lokalproducerade livsmedel och producenternas behov av alternativa marknader, krävs nya former av distributionskanaler som komplement till de sedvanliga. Genom att upprätta kanaler mellan producenter och privatpersoner, storkök samt restauranger, kan jordbruket trygga avsättningen för sina produkter. Man bör också satsa på lokala varumärken där lokala mattraditioner samordnas med turismen. Vad som ovan anförts om att svenskt jord- och skogsbruk ger samhällsnyttor i form av god djuromsorg, säker mat, öppna landskap och god miljöhänsyn, som skall ersättas från samhällets sida, bör ges regeringen till känna. I och med beslutet om EU:s långtidsbudget för slogs regelverket för stöd till mindre gynnade områden, miljöersättningsprogrammen samt andra kompletterande åtgärder samman till en landsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning. Landsbygdsagendan är, till skillnad från jordbrukspolitiken, ett till stora delar frivilligt och delfinansierat program. När dessa medel fördelades länderna emellan erhöll en mycket dålig tilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev /år d v s av den totala budgeten. För svensk del innebär det att vi förlorar /år i utebliven EU-finansiering. Länder jämförbara med har erhållit ett väsentligt bättre utfall, till exempel /år och /år. Med hänsyn till att beslutet om fördelning är kopplat till en sjuårsbudget blir de ackumulerade effekterna avsevärda om inte särskilda åtgärder vidtas. Konsekvenserna blir att ambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket dras ned, vilket innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet och därmed bevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Det innebär vidare att konkurrensförhållandet för svenska bönder och den svenska landsbygden försämras ytterligare. har tidigare påpekat de negativa effekterna av det klena svenska förhandlingsresultatet. Då behovet fortfarande finns avser vi att försöka verka konstruktivt för att mildra effekterna av det dåliga utfallet för svensk del. För att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen bör nationella budgetmedel tillföras. Det är självfallet också viktigt att misstaget inte återupprepas i de kommande förhandlingarna och framtagandet av de nya LBU-programmen. En viktig princip är dessutom att näringen inte själv skall betala medfinansieringen till sina EU-ersättningar (en för EU i övrigt okänd metod och därmed inte konkurrensneutral). Principen måste vara att allmänna samhällsintressen skall betalas av samhället, inte av enskilda näringar. Som regeringen nu föreslår kommer handelsgödselskatten att återföras till jordbruksnäringen via LBU-stöden. Detta är ersättningar som till största delen handlar om allmänna samhällsintressen, som t ex bevarande av det öppna landskapet, och borde således också betalas av det allmänna. Den stundande reformeringen av EU:s jordbrukspolitik kommer att ha stor påverkan på jordbruket. Även om reformen är nödvändig och bra på lång sikt kommer det oundvikligen att finnas enskilda företagare som står inför stora ekonomiska omställningar. Hur svenska företagare kommer att drabbas beror till stor del också på hur övriga länder väljer att genomgöra den nationella implementeringen. Säkert är i vilket fall, att det kommer att finnas enskilda företagare som kommer att drabbas oskäligt hårt. anser, att det krävs en rimlig övergångsperiod för att inte enskilda företagare eller produktionsgrenar skall slås ut. Exempelvis bör de nötköttsproducenter som förlorar betydande belopp av sina EU-ersättningar kompenseras. Vad som ovan anförts om att skall nyttja vårt EU-medlemskap optimalt för att skapa goda möjligheter för svenskt lantbruk bör ges regeringen till känna.