mot · GS02Kr361 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pris- och löneuppräkningen för de fria grupperna och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de höjda pensionspremierna vid riksinstitutionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändamålsfastigheternas hyror.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till länsmusiken samt annan regional musik-, teater- och dansverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principerna för statens anslag till de regionala kulturinstitutionerna i förhållande till regionernas anslag till samma institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om traktamenten och reseersättningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att scener för populärmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. avslår regeringens förslag rörande ny beslutsordning för riktlinjer för stöd till fonogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger.3 begär att regeringen återkommer med information om resultatet av utvärderingen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om form och design. avslår regeringens förslag att det nationella uppdraget inom området formgivning och design upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medel till regionala filmcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående tillsätta en parlamentarisk referensgrupp för arbete med ett nytt filmavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för svensk film och Svenska filminstitutets verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentlighetsprincipen bör gälla för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av reformarbete för att bevara kulturarvet av rörliga bilder. 1Yrkande 3 hänvisat till FiU. 2Yrkande 6 hänvisat till SfU. 3Yrkande 10 hänvisat till UbU. Människan har en inbyggd skaparlust. Så länge vi vet har människor uttryckt känslor och önskningar genom konsten. Långt innan människan var bofast uttryckte hon sig genom bilder och danser, och små barn tecknar och dansar ofta helt naturligt. Livet måste vara något mer än att bara överleva. Vi måste alla finna sätt för att känna njutning i livet, och konsterna kan vara ett sätt. Det handlar både om att ge uttryck för sin egen skaparlust och om att ta emot och njuta av det andra skapar. Människans skapande som tar sig uttryck i de olika konstformerna är ett tecken på vårt behov av mer än materiella värden för att leva ett fullständigt liv. 3Dans, musik och teater , musik och teater är konstformer som var och en spelar sin unika roll för den skapande människan. Det är konstformer som alla människor har en relation till, som alla kommer i kontakt med. Musiken har en särskilt nära och gränslös betydelse för människor. Musiken finns tillgänglig för alla människor dygnet runt genom radio, TV och CD-skivor. Få andra kulturområden visar med sådan tydlighet hur kultur kan bidra till mänskligt välbefinnande. Teater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identifikation. Antalet besökande vid teatrarna ökar . Den sammanlagda publiksiffran för var 3,55 miljoner vid de 20 931 föreställningar som framfördes. Mer än hälften av dessa var barn- och ungdomsföreställningar. är ett uttrycksmedel för individen, som den har en social funktion som kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. som konstnärligt uttryck har länge endast betraktats som en exklusiv konstform men befinner sig i ett expansivt skede. Intresset för att se dans på scen har ökat, liksom intresset för att själv delta i dansaktiviteter. Inte minst gäller detta barn och ungdomar, vilket kan ses som ett tydligt tecken på musik- och kulturskolornas stora betydelse. Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater- och dansområdet visar att gränserna mellan det professionella kulturlivet och amatörverksamhet handlar mer om gradskillnad än artskillnad och att den breda amatörverksamheten är en förutsättning för den specialiserade professionella nivån och vice versa. Vår syn på stöd till amatörkulturen redovisas i motionen Folkrörelser och folkbildning. År har , teatrar, orkestrar, fria grupper och andra kritiserat den bristande pris- och löneuppräkningen för kultursektorn. Regeringen fortsätter hävda att de gör stora satsningar på området trots att verkligheten innebär alltmer urholkade anslag. Orkestrar, teatergrupper och andra tvingas minska antalet anställda för att klara ekonomin. Regeringen hävdar att det inte kan gälla andra regler för statsbidragen inom kultursektorn än för statsbidragen inom andra områden. Problemen ligger dock i att vissa anslag inom kultursektorn inte omfattas av någon pris- och löneuppräkning trots att större delen av anslagen går till löner. Det gäller till exempel anslaget till de fria grupperna och till . Det finns all anledning att rikta kritik mot regeringens sätt att handskas med denna fråga. Problemet har varit väl känt och är i stort behov av att åtgärdas. kräver nu att anslagen till de fria grupperna och omfattas av pris- och löneuppräkning samt att regeringen tar ett helhetsgrepp om detta problem. Det kanske mest akuta problemet för riksinstitutionerna inom musik, dans och teater är de höja pensionspremierna. höjdes premierna vilket enligt uppgift innebär för teatrarna sammanlagt. Denna ofinansierade kostnadsökning var omöjlig för institutionerna att förutse och kan komma att få dramatiska konsekvenser för sceninstitutionerna. har Operan tvingats genomföra en kontrollbalansräkning vilket är första steget mot en konkurs. har en arbetsgrupp som tillbaka arbetar med pensionsfrågorna, och problemet har varit känt . Därför är det anmärkningsvärt att detta, det kanske mest akuta problemet för kulturinstitutionerna, inte nämns i budgetpropositionen. Vi förväntar oss att regeringen finner en lösning som inte innebär att verksamheten vid institutionerna blir lidande. Vi behandlar även frågan om pensionerna i en gemensam motion med , , Konstnärernas villkor. Operan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder. Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängliga för en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kan föras vidare till kommande generationer. Det är viktigt att de ständigt förnyas och att verksamheten håller en hög konstnärlig kvalitet. På så sätt kan de vara en inspiration för andra mindre institutioner runtom i landet. Hyrorna har, liksom för många andra kulturinstitutioner, varit ett problem för Operan och . (Se även motionen Arkiv, bibliotek och museer.) En allt större del av anslagen har gått till att bekosta hyran för deras stora fastigheter. För att möta kritiken mot hyressättningen för ändamålsfastigheterna tillsatte regeringen en kommitté som fick i uppdrag att se över hyressättningen inom kultur- och högskolesektorn. Denna överlämnade sitt betänkande detta år (SOU 2004:28), och där konstateras att det finns många brister när det gäller hyressättningen för ändamålsfastigheter. Vi förväntar oss att regeringen återkommer till med förslag utifrån kommitténs betänkande. gör svensk och internationell samtida koreografi på hög professionell nivå tillgänglig. Eftersom dansen, till skillnad från teatern, saknar fasta institutioner ute i landet har blivit ett nationellt verktyg för att lyfta dansen som konstform. har ingen egen produktion utan fungerar som en gästscen där såväl nationella som internationella grupper kan finna en publik. har lyckats med det svåra konststycket att locka nya grupper till att intressera sig för den moderna dansen. av publiken är . påpekanden från bland annat har regeringen nu börjat arbeta med frågor kring dansen och dansens infrastruktur runtom i hela landet. har fått ett samordnande ansvar för att skapa Dansnät , och den nya organisationen har fått ett nationellt uppdrag för dansen . Vi är glada över att regeringen på allvar har börjat engagera sig i dessa frågor och vi kommer med intresse att följa utvecklingen. har en mycket stor betydelse för svenskt teaterliv. verksamhet ger människor i hela landet möjlighet att se god teater av hög kvalitet. Den konstnärliga kvaliteten i verksamheten är hög vilket gör teatern till en inspirationskälla för förnyelse av svensk teaterkonst. Att sprida teater över hela landet är viktigaste uppgift, och dess decentraliserade organisation av teaterföreningar ligger väl i linje med den kristdemokratiska kulturpolitiken. driver också en mycket framgångsrik teaterverksamhet vid i . ambition måste dock även fortsättningsvis vara att bedriva en större andel av sin verksamhet ute i landet så att inte verksamheten alltmer koncentreras till . Det är också viktigt att strävar efter ett nära samarbete med de regionala teatrarna så att de inte konkurrerar utan kompletterar varandra. Frågan om konstnärernas pensioner har legat på regeringens bord utan att den kommit med någon lösning. I årets budgetproposition har regeringen såäntligen efter upprepade krav från såväl konstnärsorganisationerna som oss kristdemokrater tagit ett första litet steg för att lösa frågan. Problemet är dock att den för de fasta institutionerna så viktiga frågan om höjda pensionspremier helt lämnas utanför. Om inget görs innebär detta att landets nationella institutioner kommer att tvingas betala i höjda premieavgifter utan att de får någon ekonomisk kompensation. Detta kommer att få dramatiska konsekvenser med uppsägningar och ett minskat antal föreställningar som följd. Vi anser att detta inte är rimligt och kräver att regeringen löser problemet. Det är viktigt att satsningen på musik, teater och dans sprids till olika delar av landet. Runtom i bedrivs en levande och kraftfull verksamhet i olika former. Eftersom vi menar att staten kan bidra till ett levande Kultursverige genom att ge näring till regionala kulturcentrum, anser vi också att bidragen till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner är central. har stora nedskärningar gjorts på detta område. Vi gör därför en satsning på de kommande tvååren. För att en regional kulturinstitution skall få statliga stöd krävs att regionen eller kommunen där institutionen ligger satsar lika mycket som staten. Sänker regionen sitt anslag sänker även staten sitt anslag. På detta sätt krävs ett ansvarstagande från regionen för kultursatsningarna i dess område. Vi anser att detta är en bra ordning. Däremot måste det vara lika självklart att om regionen höjer anslaget skall även staten höja anslaget, men såär det inte . Det anser vi vara obegripligt och begär att regeringen ändrar policyn för detta. För att kulturen skall få fäste ute i regionerna krävs vissa fasta institutioner. är en sådan institution som fått stor betydelse för kulturlivet i regionen. Sedan invigningen 1994 har den uppnått mycket goda resultat och nått ut till en bred publik. En tredjedel av göteborgarna besöker . har operan haft en beläggning på påöver vilket är högre än i . Vi vill ge ett ökat stöd till som en del i den regionala musik-, teater- och dansverksamheten. har på ett fåtal år blivit ett av stora besöksmål. Det före detta kalkbrottet, som utvecklats till en internationell festspelsarena, fortsätter att attrahera nya besökargrupper. Inte minst glädjande är det att dessa nya besökare kommer från alla åldersgrupper och kategorier, inte bara vana teater- och operabesökare. Vi anser att mycket väl motsvarar de krav som kan ställas på en musikteaterinstitution. Musikteater är en kostnadskrävande konstform som ställer stora krav på organisation och ledning. Att utan större statliga medel lyckats bygga upp en verksamhet som både sysselsätter musiker och sångare och attraherar stora publikgrupper är därför berömvärt. Eftersom vi anser att verksamheten är av nationellt intresse anser vi att bör ges ett ökat statligt stöd inom ramen för den regionala musik-, teater- och dansverksamheten. Ett stort problem för kulturinstitutionerna och då särskilt de regionala är frågan om inhyrda artisters traktamenten och resekostnader. Frågan har diskuterats länge och har fattat ett slutgiltigt beslut som är till institutionernas nackdel. anser att kostnaden för artisternas resor och traktamenten skall beläggas med arbetsgivaravgift. Detta innebär kraftigt ökade kostnader framför allt för de scener som ligger långt från storstäderna som till exempel . Tillsammans med de höjda premiepensionsavgifterna (se ovan) innebär detta för del att av de rörliga medlen går åt till dessa kostnader. Vi anser att det inte är rimligt och kräver därför att regeringen gör en översyn av lagstiftningen på detta område. De fria grupperna har en självklar plats i svenskt kulturliv och står för mer än en tredjedel av alla föreställningar som framförs i . De är som en frisk vind som blåser genom Kultursverige och de söker sig på otraditionella vägar fram till en ny publik. Ingen kan ifrågasätta de fria gruppernas betydelse, och det är därför en självklarhet att de skall ges rimliga ekonomiska villkor att fortsätta verka. Anslaget till de fria grupperna kompenseras inte för pris- och löneökningar trots att en stor del av anslaget går just till löner. Detta har inneburit att tvingats stödja ett mindre antal grupper vilket naturligtvis inneburit ett dråpslag för många fria grupper. Många skådespelare, dansare och musiker arbetar under förhållanden som vi aldrig skulle acceptera för andra yrkesgrupper. Att ha någonstans att repetera, att få lön och att hinna repetera är några av de grundläggande verksamhetsfrågor där offentliga kulturmedel kan verka stödjande för de fria grupperna. För att kompensera de fria grupperna för den bristande pris- och löneuppräkningen och för att möjliggöra nya satsningar på detta område satsar på de fria grupperna . Musiken har en särställning bland konstformerna. Genom radio och TV når musiken ut till alla människor och är en naturlig del i vardagen på ett annat sätt än de flesta andra konstformer. sänder radio musik och televisionen . Därtill kommer de kommersiella radiokanalerna som ofta enbart har musik i sitt utbud. Radions musikutbud når på ett oöverträffat sätt ut till alla människor och det är därför viktigt att utbudet speglar musikens bredd och att svensk musik - såväl äldre som nyproducerad - ges utrymme. Men den inspelade musiken kan aldrig ersätta det levande framförandet. Konserter med levande musik spelar en omistlig roll i musiklivet. Mer än hälften av befolkningen går på minst en konsert vilket gör konserten till en av de mest spridda kulturaktiviteterna i . Eftersom det finns ett så stort intresse för konserter är det viktigt att det finns ett utbud som representerar olika delar av musikområdet. har bland annat påpekat bristen på scener för populärmusiken vilket bör uppmärksammas av riksdag och regering. bör få i uppdrag att se över vad som krävs för att rådet skall har möjlighet att stödja en utveckling av scener för populärmusiken. Runtom i landet finns ett antal större och mindre professionella orkestrar som med stöd av stat, kommuner och landsting framför orkestermusik i hela landet. Det är såväl fria musikgrupper som regionala orkestrar och länsmusiken. Orkestrarna är beroende av de offentliga bidragen vilket också gör dem sårbara för förändringar i statsbudgeten. har i utredningen orkester.nu efterfrågat en ökad långsiktighet från stat, kommun och landsting när det gäller stöd till orkesterinstitutionerna. Där konstateras också att det är nödvändigt att huvudmännen och bidragsgivarna tydligare formulerar orkestrarnas uppdrag. Även om orkesterverksamheten finns spridd i hela landet är verksamheten fortfarande på många sätt Stockholmscentrerad. Det är i de stora institutionerna finns, här sker den övervägande delen av utbildningen av musiker och här finns de största möjligheterna att verka på frilandsbasis. Många orkestrar ute i landet har därför ofta problem med rekryteringar av till exempel vikarier eftersom reglerna för traktamenten är oklara för bland andra musiker och skådespelare. Det finns också många platser i landet dit orkestrarnas verksamhet aldrig eller mycket sällan når. Det är därför särskilt viktigt att orkestrarna ute i landet får ekonomiskt stöd så att de kan turnera. har i sin utredning också pekat på ett problem som rör själva orkesterorganisationen. har länsmusikens verksamhet alltmer inneburit att starta och/eller utveckla orkestrar och orkesterverksamhet. Detta har inneburit att två parallella organisationer för orkestermusik håller på att byggas upp, både de regionala orkestrarna och länsmusiken. ser en risk i en sådan utveckling som kan innebära att det ursprungliga länsmusikuppdraget försvinner. I enlighet med en kristdemokratisk motion gav ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av orkestrarnas situation. Inte har utredningen kommit till stånd. Det är obegripligt att det tagit regeringen att uppfylla begäran. Utredningen borde i det här laget vara i full gång. Regeringens senfärdighet har inneburit att förbättringar för orkestrarna kommer att dröja ytterligare. Vi förväntar oss att den nu äntligen tillsatta orkesterutredningen kommer att se över de problem som finns och som lyfts fram av bland andra . Den svenska folkmusiken måste uppmärksammas och i alla sammanhang ses som en tillgång. Intresset för folkmusiken har växt och nått en yngre publik, det märks när man lyssnar på musikprogram i olika medier. I takt med den ökande internationaliseringen har behoven av att profilera sig utomlands ökat, så också på musikens område. Dessvärre är möjligheterna för sådant utbyte starkt begränsade, och folkmusiken och folkdansen har varit särskilt missgynnade vid fördelning av stöd till internationellt samarbete. Vi förväntar oss att skall ta ett större ansvar för en jämnare genrefördelning vid bidragsgivningen. invigdes Stallet, en fast scen för folk- och världsmusik. Att detta och liknande centrum bildas är ett positivt steg i utvecklingen av det svenska musiklivet och det innebär en manifestation för folkmusiken som självständig genre. Det är dock värt att påminna om att detta endast utgör det första steget i en process för att folkmusiken skall nå en jämlik ställning med andra genrer. Det är därför angeläget att verksamheterna följs upp och får etablera sig genom långsiktiga satsningar och helhetslösningar. Amatörverksamhet, arrangörsföreningar och festivaler är viktiga element för att folkmusikens bas och bredd skall säkras. Kulturlivets eldsjälar, amatörer och ideella arbetare spelar en ovärderlig roll inom kulturlivet och därför bör åtgärder för att utveckla amatörkulturområdet vidtas. kan inte verksamheterna enbart ske med ideella insatser. Bland annat måste arrangörsfrågan lösas så att fler arrangörer får möjlighet att arbeta hel- eller deltid med sin verksamhet. Duktiga, aktiva arrangörer är ofta av avgörande betydelse för musikens spridning. Det är nödvändigt att stärka musikarrangörerna för att alla musikgenrer skall få stöd att nå ut till publiken. Vi vill också uppmärksamma festivalernas och spelmansstämmornas betydelse för musiklivet. Medan till exempel vunnit internationell uppmärksamhet och erkännande för sin långsiktiga utveckling av festivalutbudet finns en motsatt tendens i . I stället för att lyftas fram i kulturpolitiska sammanhang tvingas spelmansstämmorna och festivalerna motivera sin existens vilket är mycket synd då folkmusiken utgör ett omistligt kulturarv. vill understryka vikten av att en utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet skall påbörjas. finns inga statliga resurser för detta ändamål vilket även påpekats av . har gjort en översyn av fonogramstödet och föreslagit ändringar av riktlinjerna för att möjliggöra ett bredare stöd till fonogram. Stödet föreslås nu bland annat kunna användas även till distribution och marknadsföring. anser att förslag är rimliga. Däremot anser vi inte att det skall ankomma enbart på regeringen att besluta om riktlinjerna för fonogramstödet, vilket regeringen själv föreslagit. Vi anser att den rådande ordningen att godkänner förändringar av riktlinjerna för fonogramstödet bör behållas och avslår därför regeringens förslag. 3.6 Barn och ungdom Små barn har ofta en självklar inställning till kultur och skapande. Denna naturliga skaparlust och nyfikenhet bör tas till vara och stärkas av såväl föräldrar som andra vuxna runt barnet. välkomnar den utredning som tillsatts för att utveckla barnkulturen. Vi hoppas att denna utredning skall resultera i konkreta förslag för hur det offentliga skall stärka sina satsningar för barnkulturen i hela . Kulturen främjar det kreativa tänkandet och fantasin och därmed inlärningsförmågan. Kulturverksamhet gör det möjligt för människor med olika bakgrund att mötas på lika villkor. Det är viktigt att förskolan och skolan kan erbjuda olika former av kulturaktiviteter för eleverna, såväl i den obligatoriska verksamheten och under elevens val i som under det individuella valet på gymnasiet. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök utan bör i stället vara en ytterligare dimension i skolarbetet. För att på bästa sätt ta till vara till exempel teater-, eller museibesöket bör samarbetet mellan skolorna och teater- och museibranschen stärkas. Det kan vara ett samarbete där alla yrkesgrupper inom teatern lyfts fram och där satsningarna sker i anknytning till skolans olika ämnesstudier. Möjligheten för barn och elever att få närmare kontakt med olika kulturformer är avgörande för att väcka kulturintresset hos nya grupper. För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa och blomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skola och olika fritidsverksamheter uppmuntras. 3.6.2De kommunala kultur- och musikskolorna De kommunala kultur- och musikskolorna har under grundlagt och utvecklat många människors musikintresse. har stödet till kultur- och musikskolorna minskat, men har siffrorna vänt och pekar nu något uppåt. Många kommuner har insett betydelsen av dessa skolors verksamhet. Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av SMoK, . Att organisationen nu innehar det nationella uppdraget på musikområdet är positivt inte minst när det gäller att stärka kulturarbetet i landets grundskolor. Det pris som SMoK utdelar till årets bästa kultur- och musikskola har bidragit till att öka uppmärksamheten kring deras betydelse för hela kommunens utveckling. Varje barn bör även få möjlighet att spela ett instrument under sin skoltid. Ett område med direkt anknytning till kultur och skola är det alltmer efterfrågade dramapedagogiska arbetet. Dramapedagogiken används till exempel med stor framgång i olika problemsituationer i skolan, men också organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater använder sig av dramapedagogik. Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras. Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycket liten skala och många söker till det begränsade antalet utbildningsplatser. Behoven av dramapedagogik är stora och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger med råge tillgången. majoritet har i tidigare behandling av denna fråga hänvisat till att det inom den nya lärarutbildningen finns en möjlighet att ha drama som tillval. Det är anmärkningsvärt att majoritet inte kan se skillnaden på en utbildning i dramapedagogik och ett tillvalsämne inom . Vi vidhåller därför vårt tidigare krav på en utredning som ser över efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger. 4 Bild och form Genom bildkonst, skulpturer och installationer kan vi finna nya sätt att se på världen.