mot · GS02K448 · 2004-10-05 00:00:00 — beslutar om en sådan ändring av indelningslagen att får ett bestämmande inflytande över rikets indelning i landsting. Enligt 8 kap. 5 § regeringsformen skall grunderna för ändringar i rikets indelning i kommuner bestämmas i lag. Förutsättningarna för och förfarandet vid ändringar av indelningen i kommuner regleras i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, indelningslagen. Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen omfattar varje landsting ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet. Beslut om ändring i kommun- och landstingsindelningen meddelas av regeringen. I vissa - mera tekniska - situationer får beslut meddelas av Kammarkollegiet eller, i fråga om kommuner inom samma län, av . Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift får enligt 11 kap. 8 § RF ej fullgöras av i vidare mån än som följer av grundlag eller riksdagsordningen. Bestämmelsen innebär bl.a. att inte genom att stifta lag kan tillägga sig själv rätt att avgöra frågor som är att anse som beslut i enskilda fall. Av detta får anses följa att inte kan stifta lag om landstingstillhörigheten för endast en viss kommun. Enligt indelningslagen (1979:411) ska ändring medföra bestående fördel för ett landsting respektive en kommun eller en del av ett landsting respektive en kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Ekonomisk reglering ska ske vid förändring. Indelningsändringsinitiativ ska komma från: kommun, kommunmedlem, landsting, landstingsmedlem, även regeringen och Kammarkollegiet. Regeringen anses ha rätt fatta beslut om mindre ändringar, vid större skall höras. Karakteristiskt för förhållandet mellan regering och riksdag är att kan stifta lag på det område inom vilket regeringen har normgivningskompetens, att kan underlåta att delegera normgivningskompetens till regeringen och att kan återta sådan kompetens från regeringen sedan den en gång delegerats. Frågan om ställning ifråga om indelningslagen har aktualiserats av fallet . Det var folkomröstning i angående länsbyte valdagen 1998. röstade för ett byte, röstade mot. Kammarkollegiet föreslår länsbyte , vilket var avsett att träda i kraft . Regeringen avslår begäran om länsbyte. föreslår och beslutar om utredning av länsindelningsbestämmelser och indelningslagen regler . Regeringen ger sådant tilläggsdirektiv till . Utredningen kommer fram till att det behöver belysas i större sammanhang (). tar bostadsutskottet initiativ till lagstiftning om länsindelningen. Förslaget avvisas av Lagrådet som otillräckligt. klargörs att en förändring kräver ett initiativ i eftersom indelningslagen ligger under KU. I KU begärs att utskottet skall ta initiativ i syfte att ändra indelningslagen så att får beslutanderätt över landstingsindelningen och så att skall kunna fåändrad tillhörighet . Processen i KU försenas. Till slut kommer en promemoria fram om ändring av indelningslagen. Den sänds ut på begränsad remiss. Flera instanser avråder från att ta detta beslut utan noggrannare analys. Av tidsskäl - bl a med hänsyn till valförberedelser - ser sig majoriteten i utskottet tvingat att inte fullfölja initiativet. I samband med motioner 2002/03 tar KU åter upp frågan. Socialdemokraterna och har egen majoritet i utskottet (ej i kammaren). Majoriteten förhindrar noggrann utredning av det tidigare förslaget till initiativ. Till slut begär minoriteten i utskottet att den tidigare promemorian skall gå till Lagrådet. Lagrådet avråder och anser att frågan behöver belysas ytterligare. Utskottsminoriteten begärde därför i reservation att regeringen skall återkomma till med lagförslag i frågan. Utskottsmajoriteten motsatte sig detta. Reservationen vann dock i riksdagsomröstningen. Debatten kring Hebys länstillhörighet har väckt den större principiella frågan. Är inte regionala indelning av en sådan dignitet att den bör bli föremål för beslut i ? Hur är indelat i län och landsting har en stor betydelse för människors identitet och tilltro till det demokratiska systemet. Är det rimligt att det betraktas som ett enkelt, snabbexpedierbart förvaltningsbeslut som enbart regeringen ska fatta? De fem partierna m, fp, kd, c och mp anser inte det. Det finns, enligt vår mening, starka skäl att flytta frågor som rör indelningen i län och landsting från regeringens till beslutsdomäner. är det en självklar princip att större förändringar i indelningen beslutas av . Det vi vill göra är att justera lagstiftningen så att också kan besluta i "mindre" indelningsändringar, såsom exempelvis i fallet om Hebys läns- och landstingstillhörighet. Regeringen har tillsatt en utredning i frågan om att tillförsäkra inflytande avseende landstingsindelningen. Den förväntas lämnas . Proposition är utlovad . Om denna tidplan hålls kan beslut fattas , och efter det kan t ex få sin landstingstillhörighet löst. Det finns dock inga garantier för att regeringen lämnar en proposition. För den händelse detta inte sker måste kammarmajoriteten och utskottsminoriteten ha handlingsfrihet att i rimlig tid fastställa en lagstiftning enligt kammarmajoritetens önskan. Därför väcks i denna motion yrkande om att beslutar om en sådan lagändring att får ett bestämmande inflytande över rikets indelning i landsting.