ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02L381 · 2004-09-28 00:00:00 — Redovisning av parter vid budgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydligt redovisa de parter som deltar vid en budgivning. I dagens utvecklas tekniken med enorm snabbhet. De flesta har mobiltelefon, de flesta kan skicka sms och använda e-mail. Informationen går snabbt mellan personer och som något händer kan någon annan ta del av det inträffade. Allt som är snabbt är dock inte av godo. kan man sälja sitt hus eller sin lägenhet via mäklare varvid en köpare kan lägga bud via sms. Problemet är bara att ingen vet hur många som är inblandade, om "de andra" finns eller inte, eller om allt bara är ett sätt att trissa upp priserna. Då insynen över vilka parter som är inblandade är starkt begränsad kan därför säljare och mäklare få ut mer än vad som är möjligt för objekten. För att trygga säkerheten för köpare föreslås därför att alla parter som deltar vid en budgivning ska redovisas och vara väl synliga.
mot · GS02L382 · 2004-09-29 00:00:00 — Inteckningssystem för egendom på ofri grund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egendom på ofri grund. Tusentals svenska medborgare hyr eller arrenderar mark på vilken de under svår möda uppfört ett fritidshus, eget hem eller jordbruksfastighet och till och med företagslokaler. Mödan har bestått i konsten att finansiera eftersom egendom på ofri grund inte varit möjlig att inteckna enligt jordabalkens lydelse. Upplåtare och uthyrare av marken är oftast kommuner, landsting, kyrkan, stora bolag, fideikommiss, stiftelser, gods och herresäten eller rent av privatpersoner. Den lag som reglerar själva upplåtelsen ger både markägare och arrendator en stark ställning numera. Men däremot är det desto svårare att finansiera egendomen för arrendatorn. I vart fall krävs betydande andra säkerhetsöverlåtelser som t.ex. privat borgen och högre räntesatser än följden skulle vara om egendomen vore inteckningsbärande. Det borde inte vara svårt för staten att skapa ett stabilt och fungerande inteckningssystem som tillgodoser den boendes behov av jordabalksbunden eller annan form av patentställande och långivarens behov omsättningsbar säkerhet. I vart fall kostar en sådan reformering inte samhället något. Men det skulle hjälpa massor av människor med låg inkomst och inga eller små egna övriga säkerheter.
mot · GS02L383 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rutinmässiga alkoholutandningsprov till sjöss samt promillegränser. Antal båtägare har ökat och uppgår enligt uppgift till drygt en miljon. Med det följer också tyvärr att allt fler framför sina båtar under berusning av alkohol eller andra droger. Alkoholrelaterade olyckor till sjöss har ökat . De allra flesta anser att det är olämpligt att köra bil vid onykterhet och det är heller inte tillåtet. Dock är både inställningen och lagstiftningen liberalare när det gäller alkoholpåverkan vid framförandet av olika slags fartyg till sjöss. Detta är inte rimligt då konsekvenserna av onykterhet till sjöss kan bli minst lika förödande som vid framförande av fordon på land. Olika insatser behöver därför vidtas för att minska alkoholintaget vid framförandet av olika fartyg. Bland annat behöver informationsinsatser öka och promillegränserna för alkoholkoncentration förändras för att överensstämma med dem som gäller för väg- och spårtrafik. Angeläget är också att införa möjlighet att genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov till sjöss. Då sjöpolis endast är tillgänglig i anslutning till ett fåtal större städer krävs att tas i anspråk. I annat fall blir det relativt få rutinmässiga alkoholutandningsprov som kan genomföras i praktiken. upptäcker också ofta sjöfylleri vid hastighetsöverträdelser. Befogenheten att genomföra alkoholutandningsprov till sjöss skall således tillkomma både polisman och kustbevakningstjänsteman. Ändring bör därför göras i tillämpliga lagar.
mot · GS02L386 · 2004-09-30 00:00:00 — Stöd till frivilliga konsumentorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samhälleligt stöd till frivilliga konsumentorganisationer. Det svenska konsumentintresset företräds i flera sammanhang av och . Dessa myndigheter kan, inte minst inom EU, företräda konsumenterna för att skapa säkra livsmedel både vad gäller djuruppfödning och kontroll och regler för olika grödor. Många frågor kräver också medverkan från NGO:er (icke statliga organisationer). är det bra att staten företräder konsumenterna, men för att företräda konsumentintresset behövs också aktiva frivilliga konsumentorganisationer. De kan också driva konsumentfrågorna på basplanet i butiker, bostadsområden och på arbetsplatser. Det är bara den medvetna konsumenten som kan kräva exempelvis ägg från frigående höns. Dagens rika utbud av varor från hela världen ställer större krav på konsumenten att valet kan göras på ett bra sätt. Det räcker inte med att endast jämföra priset utan konsumenten behöver även information för att kunna göra ett val mellan exempelvis närodlat kontra varor som fraktats lång väg. En annan bedömning kan vara om man ska köpa genmodifierade varor eller inte. Det måste finnas information på varorna eller på annat sätt i butiken så att konsumenten vet vad det är han köper, men för insikten om varför krävs annat än produktinformation. Exempelvis: mjölk från säljs billigt men att handla svensk mjölk gynnar våra öppna landskap. Vilken mjölk jag ska välja behöver debatteras för att jag ska veta. För att vi ska kunna behålla, och helst även engagera fler aktiva konsumenter, är det viktigt med debatt och information. Frivilliga konsumentorganisationer har en viktig uppgift att sprida information så att konsumenten kan göra ett medvetet val även vid inköp av sina dagligvaror. Det är angeläget att dessa får möjligheter att verka och informera medborgarna på ett effektivt sätt. Konsumentorganisationernas berättigande är större än . Tillgängligheten på varor från hela världen är stor och kommer med största sannolikhet att bli än större . Konsumenten måste bli medveten om sin makt att påverka. Köp inte skor, kläder eller möbler som tillverkas av barn till exempel. Det tvingar producenterna att skärpa sig om de ska få sälja. Men konsumenten måste veta och därför måste också samhället satsa på de frivilliga konsumentorganisationerna. Medvetna konsumenter gör kloka val. Konsumentinformation och vetskapen hur vi med våra inköp påverkar bör starta redan i skolan. Konsumentinflytande som en politisk fråga behöver bli mer synligt i vårt samhälle. De konsumentorganisationer som är aktiva och de som kan komma att byggas upp behöver stöd från samhället för att kunna företräda våra svenska konsumenter både i vårt land, i EU och i internationella sammanhang.
mot · GS02L387 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Vårt samhälle blir alltmer globalt. Vi kan, genom Internet, ha kontakter med hela världen. Vi kan också handla via nätet, både kapitalvaror och dagligvaror, som sedan levereras till våra hem. Vi har också, i allt högre grad, fått möjlighet att välja mellan olika utförare av konsumenttjänster. Det kan gälla exempelvis val av leverantör för elektricitet i hemmet, val av telefonbolag eller vilken form av hemtjänst eller äldreboende jag önskar mig. I takt med det ökade, internationaliserade utbudet finns ett växande behov av information för att kunna bedöma kvaliteten hos de varor som erbjuds. Den medvetna konsumenten vill göra sina val utifrån fakta och därmed växer kravet på möjligheten att få god information och kunskap om produkterna. I vårt land har vi länge haft starka konsumentorganisationer som på frivillighetens grund värnat konsumentens rätt och möjligheter till goda val. Dagens utbud och konkurrensutsatta tjänstesektor ställer nya och högre krav på information till kunderna. Konsumenten får erbjudanden via reklam såväl genom annonser som direkt till kund. Konsumentorganisationer behövs för att debattera tillgänglighet, pris och kvalitet på erbjudanden om varor och tjänster. Dessa organisationer har behov av stöd för att kunna fortleva och för att kunna möta medlemmarnas behov och önskemål. Lika viktigt är det för organisationerna att kunna möta unga människors frågor och krav vad gäller konsumentupplysning. Det innebär att konsumentorganisationernas fortlevnad är beroende av samhällets stöd för att kunna utvecklas till moderna organisationer för dagens och morgondagens konsumenter. I många kommuner saknas konsumentvägledare och där är de frivilliga organisationerna än viktigare. Inte minst ungdomar behöver lära sig mer om konsumenträtt. För att konsumentintresset ska kunna hävdas behövs det en bra och konsekvent lagstiftning. Det ska vara lätt att hitta och förstå vilka rättigheter och skyldigheter som man har som konsument. För att effektivisera lagstiftningen kring konsumentfrågorna är det önskvärt att man samlar all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Detta skulle innebära att konsumentorganisationerna skulle få större möjligheter att på ett effektivt sätt ta tillvara konsumentintresset.
mot · GS02L389 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en statlig patentförsäkring för att skydda svenska innovationer. Företag som exporterar till länder med instabila regelverk, tveksam rättssäkerhet eller dåliga betalningsrutiner kan erhålla skydd för sina fordringar genom stöd av . Företag eller enskilda som förlorar materiella tillgångar genom stöld erhåller ett vidsträckt skydd genom normala och prisvärda företags- eller hemförsäkringar. Därtill ställer det allmänna upp för att spåra, ta fast och fälla tjuven utan kostnadsdebitering. Företag som hamnar i civilrättsliga mål på grund av tvist eller av annan orsak, har som regel ett rättsskyddsbelopp i sin företagsförsäkring att tillgå, för att bestrida processkostnaderna. Men en enskild uppfinnare eller upphovsman har som regel ingen ekonomisk möjlighet att försäkra sig mot patent-/upphovsintrång och de processer som kan följa av detta. Uppfinnaren/upphovsmannen har som regel fullt upp med att finna finansiering för att bekosta patentansökningar eller mönsterrättsansökningar. Det finns ett otal exempel på hur stora företag, både inhemska och multinationella, har gjort allt för att hindra patent att kommersialiseras. Knepen därtill är många och svårbemötta. En enskild innovatör har som regel ingen möjlighet att värja sig mot ett storbolags försök att skada eller stoppa en innovation. I vart fall har innovatören som regel inte råd att bekosta de nödvändiga processer som krävs för att föra talan. Det senaste exemplet på intrångsskada för att inte säga patentstöld är hur vår främste uppfinnare tvingas ge upp sina skadeståndsanspråk och sitt patent efter en serie enormt kostsamma juridiska processer i . Detta är ett hot mot innovationsklimatet och därmed mot framtidens näringsstruktur och arbetsmarknad. Ett enkelt sätt vore att staten gav eller uppdraget att organisera en innovatör/patentförsäkring, som alla blivande och existerande patentägare/upphovsmän kunde teckna för en överkomlig peng, och som skulle syfta till att bestrida rättsliga processer åtminstone fram till tingsrättsnivån. Efter denna dom kunde en särskild patentutvärderingsnämnd ges uppdraget att bedöma huruvida svenska intressen kan anses så hotade att man rekommenderar talan i högre instans. Om så bedöms vara fallet, kunde (staten) föra patentinnehavarens talan i följande processer och vara beredd att bekosta dem mot viss framtida royaltyanspråk i ersättning. Med andra ord utjämnas styrkeförhållandena radikalt och sannolikheten minskar rejält för att mindre nogräknade intressen genskjuter ett patent av ren och skär konkurrensbegränsningsuppsåt eller annat tveksamt syfte.
mot · GS02L390 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utvärdera den nya förmånsrättslagen innan II-reglerna införs fullt ut. När den nya förmånsrättslagen infördes i , efter finsk förebild, var motivet att alla kreditorer till ett företag skulle jämställas vid en konkurs och detta skulle underlätta en rekonstruktion av ett företag genom ackordsförfarande eller administratormedverkan. Det innebar i praktiken att företagshypoteket värderades ned som säkerhet för kreditgivande bank och att alla andra kreditorer värderades upp. har en tillräckligt förflutit och erforderliga erfarenheter vunnits för att se trender som kan berika en rejäl utvärdering. En rad rapporter talar i samma riktning. Det är svårare för företag att låna pengar i allmänhet och i glesbygd i synnerhet. Det har blivit vanligare att banker finansierar företagsamhet genom factoring och leasing än genom normala krediter som lån och checkräkning, med högre kostnader som följd för det enskilda företaget och mindre förfoganderätt över egendom och lösöre men med större bankinflytande över tillgångsmassan och mindre återvinningsbara tillgångar för andra kreditorer. Alltså motsatsen till vad den tilltänkta nya förmånsrättslagen var ämnad att åstadkomma. Inget tyder heller på att antalet rekonstruktioner har blivit fler, vare sig genom ackord eller administratorsmedverkan. Ur denna synvinkel är lagen redan nu mogen att utvärderas. Men mot bakgrund av att nya internationella regler för kreditgivande, kapitaltäckning och riskvärdering som tagits inom ramen för centralbankernas samarbetsorganisation, "", i och som kallas II snart skall införas i vårt land, liksom i alla medverkande länder, framstår en utvärdering som alldeles nödvändig. Den nya förmånsrättslagen i kombination med II-reglerna pekar i samma riktning. Att låna blir svårare. Kraven på säkerhet ökar. Kostnaderna för det enskilda företaget ökar. Kreditorer måste gardera sig vid leveranser. Tiden är med andra ord mogen för en utvärdering!
mot · GS02L391 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att förbättra den kommunala överförmyndarverksamheten. I sin årliga berättelse avger rapporter med iakttagelser och påpekanden från hela det offentligrättsligt reglerade fältet efter kontroller och inspektioner. Ett av de områden som JO anmärkt på i samtliga sina sju senaste årsberättelser är förhållanden som berör den kommunala överförmyndarverksamheten. JO skriver i sin senaste berättelse att "Frågor som har anknytning till förmyndarskapslagstiftningen kan få mycket ingripande verkningar för den enskilde. Det är därför ytterst angeläget att sådana ärenden handläggs korrekt och med omsorg". Men JO noterar precis att det har konstaterats allvarliga brister både vad gäller myndigheters registrering av allmänna handlingar som har med överförmyndarverksamheten att göra och att redovisningsskyldigheten för gode män och förvaltare inte alltid efterlevs samt att det råder brister i handläggning och kontroll m.m. Det har till och med gått så långt att JO valt att väcka åtal mot enskild överförmyndare, vilket är en mycket ovanlig åtgärd som dessutom vittnar om allvaret i JO:s iakttagelser i samband med de årliga inspektionerna. Problemet med bristande rättssäkerhet, bristande rutiner och dålig kontroll i just dessa ärenden är att det kan drabba människor som ej kan föra sin egen talan och knappt har offentliga försvarare eller ombud till sin hjälp. Det är starkt upprörande att år notera att överförmyndarverksamheten sköts så bristfälligt av många kommuner. Därför måste regeringen överväga åtgärder för att skärpa rättssäkerheten vid landets överförmynderier. Precis på samma sätt som vi har en översyn av lagen om särskilt stöd (LSS).
mot · GS02L5 · 2004-09-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:177 Ändringar i mönsterskyddslagen på grund av EG-förordningen om gemenskapsformgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en sekretessbestämmelse. begär att regeringen återkommer med förslag på regler om sekretess för handlingar som inkommit till för vidarebefordran till gemenskapsmyndigheten i i enlighet med vad som anförs i motionen. I propositionen föreslås vissa ändringar i mönsterskyddslagen (1970:485). Förslagen är en följd av rådets förordning (EG) nr 6/2002 av om gemenskapsformgivning, som trädde i kraft . Förordningen etablerar ett gemenskapsrättsligt system för immaterialrättsligt skydd av formgivning, motsvarande det som finns för varumärken enligt rådets förordning om gemenskapsvarumärken. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Genom de föreslagna bestämmelserna tillförs () uppgiften att vidarebefordra ansökningar om registrering av en gemenskapsformgivning till den inre marknaden (varumärken och formgivning), fortsättningsvis benämnd byrån, i . Den som söker mönsterskyddet väljer själv om han eller hon vill lämna in ansökan till PRV i stället för att skicka den till byrån i . Dessa bestämmelser har tillkommit för att sökanden skall komma i åtnjutande av den tidigast tänkbara ansökningsdagen. Ansökan skall således i princip anses inkommen till gemenskapsmyndigheten i den dag den inkommer till en nationell myndighet för industriellt rättsskydd, dvs för svenskt vidkommande till PRV. Såväl PRV som Lagrådet har påpekat att det bör övervägas att införa en bestämmelse om sekretess för de handlingar som inlämnats till PRV för vidarebefordran till byrån i . Regeringen anser, mot bakgrund av att PRV endast tar emot ansökan för vidarebefordran och alltså inte behandlar denna materiellt, att PRV:s hantering av ansökningshandlingar kan jämställas med befordran av . Därmed skulle ingivna dokument, i enlighet med 2:11 TF, inte bli att betrakta som allmänna handlingar. På grund härav anser regeringen att det heller inte är aktuellt att ytterligare överväga om några särskilda sekretessbestämmelser är nödvändiga. Vi delar inte regeringens uppfattning utan känner en oro för att avsaknad av sekretessregler i värsta fall kan leda till rättsförluster för den enskilde sökanden. En ansökan skall anses inkommen till gemenskapsmyndigheten i i den stund den landar hos PRV. Vi menar att PRV:s hantering måste anses utgöra första steget i ansökningsprocessen genom att alla handlingar gås igenom och stämplas med inkommandedatum och därigenom sätter igång hela ansökningsprocessen. På grund av detta menar vi att PRV:s hantering om än så formell, inte kan jämställas med hantering av post. Mot bakgrund av ovanstående finner vi det av yttersta vikt att regler om sekretess införs för de handlingar som inlämnas till PRV för vidarebefordran till gemenskapsmyndigheten i .
mot · GS02L6 · 2004-09-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:177 Ändringar i mönsterskyddslagen på grund av EG-förordningen om gemenskapsformgivning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sekretessregler. Förordningen om gemenskapsformgivning trädde i kraft och innebär ett gemenskapsrättsligt system för skydd av formgivning. Registreringen av gemenskapsformgivningar handläggs av en särskild myndighet, den inre marknaden (varumärken och formgivning), med säte i . En ansökan om gemenskapsformgivning kan, enligt förordningens artikel 35, skickas antingen direkt till byrån eller den nationella myndighet som ansvarar för industriellt rättsskydd. Den nationella myndigheten - i fall () - svarar bara för att vidarebefordra ansökan till byrån i och prövar själv inte ansökan på något sätt. I samband med beredningen av denna proposition har frågan uppkommit om en ansökan som lämnas in till PRV ska betraktas som allmän handling i tryckfrihetsförordningens mening. Om denna ansökan inte ska bli offentlig behövs då en kompletterande regel i sekretesslagen. Såväl PRV som Lagrådet har pekat på behovet av att ytterligare överväga en sekretessbestämmelse för de handlingar som finns hos PRV för vidare befordran till byrån i . Regeringen menar i propositionen att det inte behövs någon sekretessbestämmelse och hänvisar till TF 2 kap. 11 § 1 där det fastslås att brev, telegram eller annan sådan handling som har inlämnats till eller upprättats hos myndighet endast för befordran av meddelande inte ska anses som allmän handling. Lagrådet pekar dock på att denna bestämmelse syftade till att klargöra att brev, telegram m.m. inte skulle betraktas som allmänna handlingar enbart på den grunden att de lämnades in till dåvarande eller . I polemik med Lagrådet menar regeringen att PRV:s hantering av ansökningarna är "fullt jämförbar med postverksamhet" (s. 16). PRV skulle alltså i detta sammanhang betraktas som ett statligt postverk som inte är underkastat offentlighetsprincipens sedvanliga regelverk. Vi anser att regeringens lagtolkning är alltför lättvindig och att den, tillämpad på andra lagområden, skulle kunna få olyckliga principiella följdverkningar när det gäller tillämpningen av principen om allmänna handlingars offentlighet. Mot bakgrund av detta anser vi att frågan om sekretess för ansökningar inlämnade hos PRV för vidare befordran till byrån i måste bli föremål för en förnyad bedömning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02MJ201 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omedelbar hjälp till Svensk Glasåtervinning genom att staten går in och täcker de ökade kostnader för glasinsamling som privatinförsel skapar. Svensk Glasåtervinning, SGÅ, samlade in drygt glasförpackningar. SGÅ har sitt huvudkontor i i län och ägs av de svenska glastillverkarna, importörerna, livsmedelsindustrin och handeln. Det finns cirka 7 500 återvinningsstationer runt om i hela landet. Glaset levereras till där det upparbetas till råvara, främst till glasbruk men även som glasull och betong. Glasåtervinningen är ett av de bäst fungerande insamlingssystemen, med en insamlingsnivå som rejält överstiger myndigheternas mål. Men dagens system håller på att totalt haverera då vi fått en mycket kraftig ökning av privatinförsel av öl, vin och sprit från utlandet. Den ökade privatinförseln har skapat en ekonomisk kris för insamlingen av glas i . Om ingenting görs, riskerar insamlingen att behöva begränsas, med starkt negativ påverkan på miljön och högre kostnader för bl a den kommunala sophanteringen som följd. har , på uppdrag av SGÅ, genomfört stickprov vid återvinningsstationer för glasförpackningar. Denna undersökning visade att av flaskorna var köpta utomlands. Av spritflaskorna var köpta utanför . Givetvis skall flaskorna återvinnas, men problemet är att det blir de svenska producenterna och importörerna av glas som får betala. De får ett producentansvar och en kostnad som är långt utöver deras egentliga ansvar och produktion. Problemet blir bara värre och värre eftersom privatinförseln bara ökar. För att inte hela systemet skall haverera, och SGÅ tvingas att begränsa glasinsamlingen, krävs statliga åtgärder. Problemet löses bl a genom att förpackningsansvaret harmoniseras med våra grannländer. Denna lösning är långsiktig och kommer att ta tid. Tills detta är genomfört bör staten gå in och täcka de ökade kostnader för insamlingen som privatinförseln skapar. Sker inte detta är risken stor att det välfungerande systemet med glasåtervinning i kommer att haverera. Detta skulle förutom starkt negativa miljökonsekvenser, ge negativa effekter för samhällsekonomin och lokala arbetstillfällen i Sydnärke.
mot · GS02MJ203 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av öppna landskap. Alla känner till sången om "Öppna landskap". Men bor man, som jag, på den del som många storstadsbor skulle kalla "landsbygden" så finns en stor oro över vad som sker. Någon har sagt att det "öppna landskapet" är i fara och det ligger en hel del i detta. Man kan se hur betesmarker växer igen och man kan se hur hagar och ängar växer igen. Expertis påpekar också att detta skapar ett hot mot såväl djur- som växtvärld som har sin hemvist i det öppna landskapet. Det är alltså, enligt min mening, viktigt att det öppna landskapet inte bara blir en klassisk sång utan att regeringen uppmärksammas på detta problem.