ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ477 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bruket av s.k. blyhagel. Blyhagel är förbjudna i grunda vattenområden i såväl som internationellt (s.k. CW-områden, conservation wetmarks) . Anledningen till förbudet är uteslutande att fåglar med s.k. muskelmage pickar i sig blyhaglen och använder dessa som substitut för grus och småsten för att mala sönder de växter och växtdelar som utgör deras föda. I denna process pulvriseras blyhaglen varvid "pulvret" angrips av magsyran som löser upp blyet och förgiftar fåglarna. Förbudet har en vetenskapligt belagd saklig grund och bör därför bestå. Lika väl vetenskapligt dokumenterat är det att intakta blyhagel inte löses upp av magsyran hos vare sig fåglar eller däggdjur. Av denna anledning saknas rimliga skäl att behålla det nuvarande förbudet att använda blyhagel över fast mark och på skjutbanor. Det förbudet bör däremot upphöra. Metalliskt bly avger inga gaser och är mycket stabilt. Blykulor som legat i marken har bara transporterat korroderat bly eller som mest . har miljontals ton blykabel i marken på ett för grundvattnet på sina håll kritiskt djup utan att någon har påkallat fara i detta. Landets elverk beräknas ha inte färre blymantlade kablar liggande i marken likaså utan att någon fara i detta anses finnas. Mot denna bakgrund synes det svårare att förklara hur blyhagel kan utgöra en fara på kända skjutbanor eller i torra skogen för fauna och miljö. I verkligheten torde det snarare förhålla sig precis tvärtom: eftersom lättare ersättningshagel tappar fart och därmed anslagsenergi snabbare än blyhagel riskerar skadeskjutningarna av villebråd att öka mycket kraftigt om sådan lättare ammunition införes. Träningsskjutningar är viktiga för att landets jägare skall kunna förbättra och upprätthålla skicklighet och träffsäkerhet. Meningsfullt övningsskytte bör givetvis ske med ammunition snarlik den som används vid jakt. Även om blyhaglen kan ersättas av andra material med ungefär samma tyngd tenderar priset att bli för högt för att sådana material skall framstå som realistisk övningsammunition. Såvida avsikten inte är att enbart synnerligen välsituerade personer skall ha råd att ägna sig åt jakt, vill säga.? Landets nuvarande jaktkultur har många förtjänster och bör behållas. Det är därför angeläget att lerduveskyttet i samtliga grenar åter tillåts med blyhagelpatroner. Blyhagel på skjutbanorna utgör ingen miljörisk, såvida inte någon enstaka skjutbana är direkt olämpligt lokaliserad. Blyhagelförbudet för de flesta lerduveskyttegrenarna synes också ha tillkommit för hastigt och på felaktig grund. För att bibehålla jägarnas skjutskicklighet och värna om viltet samt poängtera vikten av att skadeskjutningarna hålls på minsta möjliga nivå bör således allt med blyhagel utanför de förbjudna CW-områdena tillåtas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02MJ478 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation till jordbruksföretag som hårt drabbas av den svenska tillämpningen av EU:s jordbruksreform. Genom att valt att fördela de frikopplade ersättningarna på all jordbruksareal i stället för till dem som faktiskt bedriver livsmedelsproduktion drabbas ett stort antal växtodlings- och nötköttsproducenter av en radikal minskning av sina EU-ersättningar . Minskningen kan uppgå till eller mer, vilket slår orimligt hårt. För t.ex. specialiserade nötköttsproducenter, som är viktiga för den betesbaserade köttdjursuppfödningen, kan resultatet utöver ekonomiska svårigheter bli att produktionen läggs ned. EU-reformen syftade till att låta aktiva livsmedelsproducenter behålla huvuddelen av sina EU-ersättningar, men till skillnad från de flesta EU-länder valde att omfördela ersättningarna med ovan angivna effekter. har ett stort ansvar att mildra effekterna för de drabbade, vilket är möjligt genom att utnyttja den nationella reserven på av de samlade EU-ersättningarna. Detta minskar således ersättningarna något för bondekollektivet, men solidariteten med dem som drabbats väger mycket tyngre. Den nationella reserven är ett instrument för att under kompensera de drabbade för de ekonomiska påfrestningarna vilket också bör leda till att gjorda investeringar i mark och byggnader kan utnyttjas vidare. Det råder tyvärr fortfarande stor osäkerhet om huruvida avser att på detta sätt ge rimlig kompensation eller ej. Enligt rapporter från regeringen verkar även EU tveka inför att utnyttja reserven på detta sätt. Därför gäller det att regeringen med kraft tar för sig i och med övertygande argumentation och styrka ser till att få gehör för den rättmätiga saken. Om inte har en stor orätt begåtts mot de många främst nötköttsproducenter som gjort det som samhället och näringen har propagerat för, investerat och satsat stora summor på en rationell köttproduktion för att hålla landskapet öppet, öka avsättningen av kalvar, sluta kretsloppen och behålla en fortsatt betydande svensk köttproduktion och köttindustri. Utöver den stora orätten riskerar också produktionen minska kraftigt, med effekter på ekonomi, ekologi och på det öppna landskapet.
mot · GS02MJ480 · 2004-10-01 00:00:00 — Konkurrenskraftigt växtmaterial en förutsättning för svensk växtodling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärderingen av sektorsansvar även bör innefatta roll i samband med växtförädling och sortprovning. Konkurrenskraftig jordbruksdrift och trädgårdsodling förutsätter att odlarna har tillgång till bästa möjliga utsäde och plantmaterial. På många håll i världen bedrivs ett omfattande arbete med växtförädling, som både siktar till ökad avkastning och till ökad resistens mot olika skadegörare. De nya sorterna blir i många fall inte tillgängliga för svenska odlare, ofta därför att sorterna inte passar i vårt klimat och ibland därför att sorterna numera allt oftare förbehålls odlare som köpt ensamrätt till sorten. Beslutet för omkring att lägga ned officiella sortförsök i har dessutom försvårat introduktionen av nya utländska sorter, eftersom ingen utvärdering sker av deras odlingsvärde i svenskt klimat. De här nämnda problemen berör i olika hög grad olika grödor inom jordbruk och trädgårdsskötsel. Övervintrande växter är exempelvis mer klimatkänsliga än ettåriga produktionssystem. Särskilt påtagliga är problemen därför när det gäller fruktträd och bärbuskar. Det är dock orealistiskt att skall kunna ha ett växtförädlingsprogram för alla viktiga grödor. Eftersom våra grannländer har likartade problem är det naturligt att i de här berörda frågorna ha ett samarbete med våra grannländer med likartade klimatförhållanden. I ett sådant nordiskt samarbete bör () medverka, eftersom det i vårt land närmast är inom SLU som växtförädlingen hör hemma. I samband med den utvärdering av s.k. sektorsansvar inom lantbruksområdet som aviserats i årets budgetproposition bör därför även frågor om roll i samband med växtförädling och sortprovning beaktas.
mot · GS02MJ481 · 2004-10-03 00:00:00 — Konsekvensanalys angående blyförbud i ammunition tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en konsekvensutredning av riksdagsbeslut om bly i ammunition vid icke-våtmarksjakt. Sedan riksdagsbeslutet om utfasning av blyad ammunition har användningen av blyhagel minskat . Det är följden av förbudet mot blyad ammunition vid jakt i våtmarker. Det beslutet har fått stor acceptans och därmed stort genomslag bland jägarkåren. Allt mer bekymmersamt är dock det aviserade beslutet om slopande av bly i all jaktammunition som kommer att träda i kraft . Jakt skall bedrivas på ett etiskt riktigt sätt. Därmed är det naturligt att ett jaktbart vilt åsamkas minsta möjliga lidande. Metalliskt bly i ammunition är den hittills mest kända och effektivaste medlet vid påskjutning av vilt. Det metalliska blyet är inte lika rörligt i naturen som bly som sprids på annat sätt då den inte tas upp av omkringliggande växter och organismer. Miljöargumentet mot användning av bly i den här typen av ammunition bör därför väga lätt. Detta styrks av de beräkningar som gjorts som visar att sprids ungefär ett gram bly per kvadratkilometer i . Synen att jakten och viltstammarna är för viktiga att utsättas för miljöpolitiska experiment har därför ett berättigande. Vid sidan av ammunitionens påverkan på viltet medför användandet av annan metall i kulor en ökad risk för skadeskjutning t.ex. via rikoschetter. Spridandet av t.ex. stål i skogen innebär dessutom en direkt påverkan på drabbad skogsråvara som vid förädling kasseras. Vid sidan av dessa sakrament bör det framhållas att , som enda land, vill förbjuda bly i ammunition. Frågan är därför om inte en grundligare analys av tidigare fattat beslut är väl befogat. , Skogsindustrin, LRF som landsbygdens folk för ständigt fram åsikten, med rätta, att ett myndighetsbeslut måste få full legalitet för att få genomslag. Mot den bakgrunden är det nödvändigt att genomföra en konsekvensutredning av beslut om förbud mot bly i ammunition. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ482 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillväxt av enskild art inte skall få ske på annan arts bekostnad så att den biologiska mångfalden utarmas. Lodjuret är främst ett skogslevande djur men har också börjat uppträda i mer slättbygd bl.a. beroende på brist på föda i skogstrakterna. Det nationella målet om 300 föryngringar vilket motsvarar ett totalt antal om 1 500 individer har ingen jämn spridning över landet. I vissa län har koncentrationen av lo blivit så påtaglig att stora delar av övrig fauna fått gett vika. Det är i det sammanhanget stötande att notera att staten, via länsstyrelserna, framhåller att det egna länet får tåla en högre täthet av lodjur. Synsättet visar att sammanvägningen mellan naturvårdsintressen och myndigheter saknas. När en situation uppstår där en art förökar sig på andra arters bekostnad måste samhället vidta åtgärder för att garantera den biologiska mångfalden. Nuvarande förfaringssätt saknar acceptans hos alla naturvårdande intressen och skapar, på ett onödigt sätt, en motsättning mellan myndigheter och naturvårdsintresserade människor. En friare jakt av lo, under kontrollerade former, är därför direkt nödvändig för att återskapa såväl vilt i våra marker som för att återge myndighetsbeslut den legalitet de erfordrar. Grundläggande för det synsättet är alla arters berättigande och därmed principen om att ingen art ohämmat skall få utvecklas på andra arters bekostnad och därmed utarma den biologiska mångfalden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ492 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för ett marint forskningsinstitut i . Tillståndet i är sällan föremål för politiska målformuleringar och diskussioner. Undantaget är då oljeolyckor och misstankar om fiskbrist plötsligt sätter problemen i blixtbelysning. När så sker efterlyses ofta hastigt påkomna och inte alltid fullt genomtänkta krafttag. Det behövs en seriösare, bredare och mer långsiktig diskussion om läget i . ett väldigt känsligt hav. beskrev det som ett fullskalelaboratorium för storskalig kemikaliepåverkan. Att har ett litet inflöde av färskt vatten gör att miljögifter inte späds ut i samma utsträckning som i andra hav. Det begränsade tillflödet, litenheten och det bräckta vattnet gör tillsammans ekologiskt unikt och extra känsligt för miljöpåverkan. Flera av de arter som finns i är också genetiskt skilda från artfränder i andra hav. Sammantaget gör detta att katastrofer, oavsett om de kommer långsamt eller hastigt, blir svårare att reparera. Alldeles för mycket tyder på att tillståndet de närmaste decennierna knappast kommer att bli bättre . Risken är snarare att läget försämras ytterligare. Det saknas ett övergripande ansvar för såväl på nationell som internationell nivå. Dialogen och samordningen mellan olika intressenter, politiker, forskare och myndigheter är inte tillräckligt utvecklad. speciella villkor gör att man här tidigare än i många andra hav kommer att kunna upptäcka miljöförstörande ämnen och deras effekter på ekosystemet. För att skapa en politisk kraft att möta de ekologiska utmaningarna krävs nya samarbetsformer och ett fördjupat EU-samarbete. Utöver den politiska kraften behövs en fördjupad kunskap om såväl läget i som om vilka politiska verktyg och styrmedel som är effektiva. är efter EU:s historiska utvidgning omslutet av EU-länder. Detta bör skapa nya möjligheter för dialog och aktion. Ett steg i riktningen att ge EU kraft och kunskap att rädda vore att inom EU:s ram skapa ett särskilt marint miljöforskningsinstitut. Forskningen vid detta institut bör ske inom flera vetenskapliga discipliner så som naturvetenskap, samhällsvetenskap och ekonomi. har ett läge och en historik som tillsammans med ett aktivt deltagande i Östersjösamarbetet gör denna kommun synnerligen lämpad för en placering av ett inriktat på marin forskning. Regeringen bör med kraft arbeta inom EU för att ett marint forskningsinstitut med särskild inriktning not tillskapas och att detta institut förläggs till .
mot · GS02MJ493 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om strandskydd skall decentraliseras till nivå. är ett mångfacetterat land. Landskapet skiljer sig mellan de olika länen och bebyggelsens täthet skiljer sig mycket mellan storstad och landsbygd. Den variationsrikedom som vårt land kan uppvisa ger oss unika förutsättningar och möjligheter. Men om varje del av landet ska kunna dra nytta av sina fördelar är det också nödvändigt att beslutsfattandet inte sker centralt utifrån lagstiftning fattad på nationell nivå. Strandskyddet är ett av de områden där det tydligt går att se att är ett land med många nyanser. som det i vissa regioner är viktigt och riktigt att bibehålla strandskyddet för att alla medborgare ska kunna ta del av närheten till vatten och stränder har vi på andra ställen i landet en helt annan situation. Exempelvis har invånarna i kommun strand per person! I många sammanhang värnas det kommunala självstyret. Det är beklagligt att så inte sker vad gäller byggnation vid sjöar och strandnära lägen. Det vore rimligt att varje kommun, utifrån de lokala förutsättningar som råder, själva kunde fatta beslut om boende nära vattenområden. För många mindre orter är detta mycket angeläget. Det handlar om att skapa en levande landsbygd men det handlar även om att kunna erbjuda attraktiva tomter nära vatten och natur. På så sätt skulle kommuner där inflyttningen är liten kunna vända trenden och attrahera medborgare att bosätta sig i kommunen. Jag kommer från en del av landet där nuvarande strandskyddsbestämmelser sätter käppar i hjulen för expansiva kommuner som vill använda delar av sin strandnära mark till nybyggnationer. kommun i är ett av flera exempel på detta. - ett samarbetsorgan för kommuner på det småländska höglandet - har i en skrivelse till den så kallade begärt att den egna regionen ska bli ett försöksområde för nya, flexiblare strandskyddsbestämmelser. Subsidiaritetsprincipen innebär att beslut skall fattas så nära medborgarna som möjligt. Det är tydligt att just beslut om strandskydd ligger på en nivå allt för långt från kommuninvånarna. Inte minst för de små kommunernas expansionsmöjligheter är en snabb reform på området därför ytterst angelägen. Det är naturligtvis viktigt att miljö- och naturintressen beaktas innan beslut fattas om eventuell byggnation i känsliga strandnära områden. I sådana fall bör de statliga myndigheter som fattar beslut fungera som remissinstanser. Om det finns särskilda miljöskäl bör exempelvis få yttra sig innan beslut tas.
mot · GS02MJ496 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till importrestriktioner vad gäller pälsar från djur uppfödda och dödade genom metoder som är förbjudna av djurskyddsskäl i . 1 Yrkande 1 hänvisat till LU. proposition om ny djurskyddslag nämndes att i WTO-förhandlingar skulle driva krav på möjlighet att införa importrestriktioner vad gäller produkter från djur uppfödda och dödade på plågsamt sätt. Således skulle importer av produkter från djur som producerats under sämre djurskyddsskäl än vad den svenska djurskyddslagen tillåter kunna stoppas. Mycket litet har hänt på denna front under de som vi haft lagen, vilket bör utredas för att utröna möjligheterna till importrestriktioner. Utöver detta bör även införas en obligatorisk märkning av importpälsar vad gäller djurslag och uppfödning. Detta för att konsumenten ska ges makt att välja bort oetiskt producerade produkter.
mot · GS02MJ516 · 2004-10-05 00:00:00 — Kastrering och märkning av utekatter av hankön tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utekatter av hankön skall märkas och kastreras. Problemet med hemlösa katter blir värre år . Detta är uppenbart om man tittar på alla webbsidor om katter eller läser tidningar om katter som är upphittade, försvunna eller söker nya hem. Kattklubbar, kattpensionat, miljökontor, poliser, veterinärer och diverse djurvänner kan alla intyga problemet. Ett välbekant bekymmer är alla sommarkatter som hänsynslöst lämnas åt sitt öde när hösten kommer. Ett annat problem är katter som visserligen har ett hem men ändå tillåts springa ute utan uppsikt och utan att vara kastrerade. Många i samhället irriteras över "kattplågan". Katterna far i sin tur mycket illa på grund av bristande tillsyn och omvårdnad. För att komma tillrätta med problemet och för att förhindra att katterna far illa är det att vidta åtgärder. Som ett enkelt första steg bör en bestämmelse införas om att hankatter som vistas ute på egen hand skall vara både märkta och kastrerade.
mot · GS02MJ518 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valbarhet till styrelse i viltvårdsområde. Självklart är det markägaren som skall få bestämma om jakten på sin egen mark. Tyvärr är detta påstående långt ifrån verkligheten. Enligt den nya lagen om viltvårdsområden, som ersatte lagen om jaktvårdsområden /2000, skärps majoritetskravet till att fyra femtedelar av samtliga fastighetsägare, som äger fyra femtedelar av områdets mark, måste vara överens för att, med tvingande verkan, bilda ett viltvårdsområde. Detta är förvisso en förbättring jämfört med tidigare. genomfördes en stadgeförändring som innebär en försämring av egendomsrätten. I lagen om jaktvårdsområden valde delägarna, d.v.s. markägarna, styrelse i jaktvårdsområdet. I den nya lagen om viltvårdsområde finns ingen sådan bestämmelse. Således har även arrendatorer av jakträtt rösträtt i fråga om styrelse i viltvårdsområde. Det innebär att en markägare kan få se sig bortröstad av sina egna arrendatorer, vilket måste anses kränkande. Vi anser att vid val av styrelse till viltvårdsområde skall endast de i området ingående markägarna eller den som företräder markägaren ha rösträtt.
mot · GS02MJ519 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förstärkt och samordnad salmonellakontroll. har en lång tradition av att sätta miljöhänsyn och säkerheten främst när det gäller livsmedelsproduktion och djurhållning. Vi har av samma anledning även medvetna konsumenter som ställer höga krav på säkra livsmedel. Detta är bra och självklart något som vi ska vara stolta över. För att hindra att salmonella sprids i landet har mycket hårda villkor både vad gäller import av kycklingkött och egen produktion. Trots det ökade kraftigt antalet som insjuknade i salmonella efter att ha ätit mat såld i . När det gäller salmonellafall som beror på svensksåld mat ökade antalet utbrott, alltså där flera smittas av samma mat, kraftigt , från 2003. Av de totalt 3 800 svenskar som insjuknade hade 800 smittats av svensksåld mat. Det är en ökning av inhemsk smitta jämfört med . Ett av skälen är brister i kontrollsystemet. I den kommunala tillsynen finns den lokala kännedomen om livsmedelshantering. Därför är det viktigt att stärka kommunernas möjligheter till tillfredsställande kontroller. Länsstyrelserna måste ta ett större ansvar för att stärka samordning och informationsspridning mellan kommuner. Därtill bör det göras en årlig uppföljning av hur salmonellakontrollen förbättras.
mot · GS02MJ520 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna att öka antalet naturreservat i . är ett av världens mest förorenade hav. Den får sitt vatten från ett tillrinningsområde med nio länder och totalt 140 miljoner människor och där det finns industrier, jordbruksmarker och skogsbruk. Härifrån tar vattendragen med sig enorma mängder föroreningar och gifter som till slut hamnar i havet. Eftersom vattenomsättningen i är så långsam stannar föroreningarna kvar länge, och den låga vattentemperaturen gör att de bryts ned väldigt sakta. Det globala fisket har slagit ut av de stora fiskarna i världshaven. I är det främst torskfisket som är hotat. Forskning visar att reservat är det effektivaste sättet att återställa bestånden av matfisk och skaldjur. Av de närmare 2 300 naturreservat och nationalparker som har avsatts i är endast sju naturreservat. Inte något av dessa är helt stängt för fiske. Detta trots att man upptäckt att fiskpopulationerna kan öka till det femdubbla i områden som varit fredade . Rapporten : The Fishery Effects of har analyserat data från över sextio olika skyddade områden världen över. Slutsatsen är att områden som är stängda för fiske inte bara bidrar till att bevara arter och deras livsmiljöer utan också stöder fiskenäringens framtida möjligheter att nyttja resursen. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att utöka antalet naturreservat, stängda för fiske i ses över .
mot · GS02MJ521 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anför om att regeringen skall verka för att utrymmesmat ska förses med en tydlig innehållsdeklaration. Övervikt och fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i . Nära 2,5 miljoner människor beräknas vara överviktiga och cirka 500 000 lider av fetma. Antalet personer med fetma har nästan fördubblats . Något som är djupt oroande är kopplingen mellan övervikt och samhällsklass. Olika undersökningar visar att övervikt är starkt kopplad till vilken grupp i samhället man tillhör. får svensken i snitt av energin från utrymmesmat, det vill säga livsmedel som mest innehåller mycket energi och/eller fett och socker men lite av andra näringsämnen. Hit räknas livsmedel som godis, glass, kaffebröd, snacks, alkohol och söta drycker. Tio till femton procent är maximalt vad som kan rymmas i en hälsosam kost om man i övrigt äter bra. Ett medel att motverka det ökande hälsoproblemet är minskad konsumtion av så kallad utrymmesmat. Fysisk aktivitet är bra, men i praktiken måste vi minska vår konsumtion av utrymmesmat för att minska övervikten. Samhället har ett ansvar för de individer som inte har förutsättningar att klara att göra kloka val av livsmedel. Ansvarsfull marknadsföring är ett viktigt område Det är bra om industrin vill ändra sitt utbud, men det går för långsamt. Problemet löser sig inte av sig självt. Regeringen måste gå in med styrmedel, en väg som också WHO har pekat på. Både industrin och handeln måste göra mer, speciellt i fråga om produkter och marknadsföring riktade mot barn. Färre "multipriser" för stora förpackningar, och produkthyllor som är utplacerade för att locka till impulsköp är en möjlighet. är söta produkter ofta riktade speciellt till barn, med roliga gubbar och cd-skivor utanpå. Då sträcker sig barnen inte efter de hälsosamma alternativen. Ett annat viktigt område är en bra märkning av livsmedel inklusive utrymmesmaten. Vi anser att förpackade livsmedel ska förses med innehålldeklarationer som tydligt visar innehåll av exempelvis socker och fett per . Livsmedel i lös vikt bör även ha en tydlig innehållsdeklaration som i butiken finns lättillgänglig för konsumenten.