mot · GS02Sk405 · 2004-10-03 00:00:00 — är ett stort land. av ytan är skog och odlad jord. Skogen tar ojämförligt störst areal i anspråk. Mer än halva landets yta är täckt av skog. Den odlade jorden är således av ganska ringa omfattning. Därmed skiljer sig förhållandena i från de flesta andra länders. Såväl skogens tillväxt och produktion som åkerns är helt beroende av växternas förmåga att ta tillvara den inströmmande solenergin och med fotosyntesens hjälp omvandla den till de byggstenar som blir till en växt. Det är klorofyllets färg som ger växternas blad deras färg och som också ger namnet på denna motion - De gröna näringarna. I de gröna näringarna innefattas här traditionellt skogsbruk och jordbruk i vilket inkluderas trädgårdsodling. De varor som produceras i dessa sektorer blir med teknikutveckling och ändrade behov alltfler och mer sofistikerade. Från att tidigare i huvudsak varit livsmedelsprodukter, energiråvaror och byggnadsmaterial är de nu också fiberråvara, smörjmedel, stärkelse, ja ett stort spektrum med allehanda produkter som används som industriråvaror. Mat, energi och industriråvaror är således huvudprodukterna från de gröna näringarna. Då de täcker stora ytor går det heller inte att bortse från behovet av landskapsvård. Det gäller såväl skog som jord. Jordbruket är därvidlag mest intressant eftersom det täcker en relativt liten yta och för att svensk livsmedelsproduktion minskar. I värsta fall kommer jordbruket att fortsatt ha dåliga förutsättningar och fortsätta krympa. Åkerarealen har minskat med eller med nästan en fjärdedel. Ängs- och hagmark har också minskat. Här är minskningen ungefär 200 000 ha eller . Därmed fås inte jordbrukslandskapet på köpet i samma utsträckning som . Ur produktionsssynpuknt har ängs- och hagmark marginell betydelse. Det är förvånande att arealerna är så stora. Ur skönhetssynpunkt och biologisk mångfaldssynpunkt betraktas dessa marker som värdefulla. De är ojämnt fördelade i landet och finns huvudsakligen i , särskilt på och . Medan det är lätt att förstå att man som kund skall betala för varor som produceras är det svårare att få någon att betala för immateriella värden som en så kallad nyckelbiotop eller ett vackert landskap, som därtill kan ligga i en helt annan del av . Skattemedel måste därför användas för att bevara sådana immateriella värden. Metoderna för utbetalning kan däremot variera. Staten påtar sig då rollen som domaren vilken väljer ut de arealer som är värda att bevara i nuvarande skick. Det betyder inte att all mark urskillningslöst skall bevaras med samma markanvändning som . I ett längre perspektiv är det värt att komma ihåg att skogen är den naturliga växtligheten i . och äng är skapade av mänsklig aktivitet. När åkern eller ängen inte längre behövs för livsmedelsproduktion är det naturliga förloppet en återgång till skog. beslutar att skatten på handelsgödsel tas bort. beslutar att skatten på bekämpningsmedel tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt energiskattesystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning av de svenska skatterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbetalning av EU-bidrag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av miljö- och djurhållningsregler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s position i WTO-förhandlingarna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktning på offentligt finansierad forsknings- och försöksverksamhet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskad byråkrati.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioritering av produktionsmålet i skogsvårdslagstiftningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avsättningar av skogsmark för naturvårdsändamål. 1Yrkandena 5, 6 och 9-11 hänvisade till MJU. 2Yrkande 7 hänvisat till NU. 3Yrkande 8 hänvisat till UbU. De gröna näringarna är biologiska näringar. Det innebär att de är beroende av samspelet mellan naturgivna förutsättningar på växtplatsen och väderleken. De påverkas också i hög utsträckning av miljöförändringar. Särskilt gäller detta skogen som har långa omloppstider. Klimatet är helt avgörande för vad som kan växa och hur bra det växer. med sitt nordliga läge har förhållandevis kort växtsäsong vilket begränsar möjligheterna för vad som överhuvudtaget kan växa här. Ju längre norrut, desto färre växter är möjliga att odla eller att få att växa överhuvudtaget. Antalet soltimmar kan inte kompensera för att de är färre . Det hindrar inte att vissa växter kan tillgodogöra sig sommarsolen och därigenom ge produkter av högre kvalitet. har också fördelar av klimatet. Skadesvampar och skadeinsekter finns i mindre utsträckning här än längre söderut. Detsamma gäller sjukdomar. har kylan inte varit så djup vilket medfört att skadegörarna nu återfinns allt längre norrut. Ett exempel är bladmögel på potatis som först för ett drygt decennium sedan debuterade i . Beroendet av naturen sträcker sig längre än till klimatet. Av stor betydelse är givetvis förutsättningarna på den enskilda växtplatsen. Det rör sig självfallet om vilken jordmånen är. Det är till exempel stor skillnad på om jorden huvudsakligen består av sand, lera eller mull, vilket är avgörande för behov av vatten och näringsämnen. Jordarten spelar också ofta en avgörande roll för pH-värdet (surheten) som om det blir för lågt medför risk för utfällning av tungmetaller med giftverkan som följd. I grundförutsättningarna ingår också hur mycket växtnäringsämnen jorden innehåller. De stora byggstenarna, kväve, fosfor och kalium, är viktigast men innehållet av andra ämnen är väl så viktigt för markens produktionsförmåga och för vilka växter som trivs där. Olika växter har olika krav. Det ger stora förutsättningar för variation och mångfald som människan dragit nytta av. I har jordbruksmarken väl räckt till att försörja befolkningen med mat. Hungersnöden i berodde inte på livsmedelsbrist utan på svårighet att transportera livsmedel. Knappheten på mat under slutskede var heller inte orsakad av matbrist utan av på att betalningsviljan var så mycket högre i krigsdrabbade länder att svenskproducerade livsmedel exporterades dit. Skogen är den näringsgren som varit basen för ekonomi, sysselsättning och exportintäkter. Det är inte för mycket sagt att den svenska identiteten har präglats av skog och jord. Även står skogsbruket och jordbruket inklusive vidareförädling för cirka en tiondel av BNP. Åkerbruket är den mest revolutionerande upptäckten i mänsklighetens historia. När en förhållandevis säker livsmedelsförsörjning kunde garanteras på en och samma plats kunde bosättningar permanentas. Befolkningen ökade och bosättningarna utvecklades. Grunden för civilisation var lagd. Åkerbruket innebär också en stor förändringen av miljön. Växter röjs undan för att ge plats åt andra. I synnerhet har skogen fått stryka på foten till förmån för jordbruksgrödor och gräs. Då människan strävat efter närhet till maten är det i jordbrukets öppna landskap som flest människor bor. I ser vi detta i Mälarlandskapen, på Väster- och slätter, utmed och inte att förglömma i de före detta danska landskapen. låg kornbodar i provinserna på andra sidan i det som är , och . De försåg med spannmål. Spannmålen förädlades då liksom nu till animaliska produkter som ost, smör och fläsk. Animalieproduktionen har dominerat svenskt jordbruk. Särskilt mjölkproduktionen har varit betydelsefull. Rovor var tillsammans med spannmål den traditionella basfödan i länderna runt . Råg och havre dominerade bland spannmålsslagen. När potatisen kom till från visade det sig att klimatet här var lämpligt för att odla den. Potatisen trängde undan rovan. Den tidigare helt dominerande rågen har till stor del ersatts av vete som ger högre hektaravkastning och av de flesta bedöms som smakligare. Veteodlingen ökar för övrigt i hela världen. Korn ökade gradvis på bekostnad av havre och är den vanligaste vårsådda grödan. Sockerbetan, stärkelsepotatisen och linet användes för industriella ändamål. Så sent som efter introducerades oljeväxterna raps och ryps i det svenska jordbruket. Odlingen av oljeväxter öppnade för ytterligare en industri baserad på jordbruksprodukter. Vad som odlas pååkern förändras således över tiden. Det som styr är inte bara vad som efterfrågas utan vad som är möjligt att odla. Växtförädlingen gör ständiga framsteg. Avkastningen ökar hos nuvarande sorter. Resistens mot sjukdomar blir bättre liksom härdighet och andra odlingsegenskaper. Den kemiska sammansättningen i produkten förbättras och anpassas efter vad grödan skall användas till. Även nu sker förändringar. I takt med ökad medvetenhet om betydelsen av att hålla marken bevuxen för att minska näringsläckage ökar de höstsådda grödorna. Majs har på sina håll börjat odlas som en ensilagegröda. Generösa bidrag har medfört att odlingen av salix (sälg) etablerats. Att odlingen av dessa träd betraktas som en lantbruksgröda har två huvudorsaker. Den ena är att skogsvårdslagens krav på bland annat återplantering inte skall gälla och att skadegörare skall kunna bekämpas med kemiska preparat vilket inte är tillåtet på skogsmark. var den odlade arealen i som störst. har den minskat med cirka 1 miljon hektar till . Minskningen har kunnat ske därför att hektaravkastningen ökat. Till stor del beror det på att växtnäring tillförs och på att växtskadegörare bekämpas. Växtförädlingen har också spelat stor roll. har dock åkermarken minskat i lägre takt. Produktivitetsutvecklingen kan därför sägas ha stannat av. Det finns flera anledningar. Vi har haft en skötsellag som förhindrat att jordbruksmark använts till något annat än jordbruksgrödor. Den är nu ändrad. Jordbruksprisregleringen har bytt skepnad från en marknadsreglering som främjade produktion till det system som införs där stöd betalas ut helt frikopplat från produktionen. Stödet erhålls om marken är jordbruksmark vilket i sig verkar konserverande. Så kallad ekologisk odling har uppmuntrats på månghanda sätt. Den har visserligen inte någon större omfattning men är inte längre helt marginell. Denna produktionsmetod innebär ocksåökad arealåtgång för samma produktionsvolym. Tillsammans ger dessa tre förändringar en god föklaringsgrund till den avstannande produktivitetsutvecklingen. Även inom animalieproduktionen har produktivitetsutvecklingen varit kraftig. Större djurbesättningar sköts . Ökad kunskap om foderutnyttjande, avelsframsteg och ökad mekanisering har medfört stora avkastningsökningar. Som en kuriositet var ett av målen i det jordbrukspolitiska beslutet att antalet mjölkkor inte skulle understiga 600 000. finns det cirka 400 000 mjölkkor i medan avkastningen är i stort sett densamma. Medan en gröda pååkern så gott som alltid skördas är tiden mellan sådd/plantering och skörd/avverkning i skogen avsevärt längre. Beroende på trädslag, tänkt användningsområde och geografi varierar den så kallade omloppstiden mellan fyrtio och . Den korta tiden är extrem och gäller gran för massaändamål på välgödslade marker i . Den långa gäller för ädellövskog, men även för tall som skall användas som timmer och som växer i norra . Med sådana tidshorisonter kan inte den som planterar ett träd räkna med att tillgodogöra sig den ekonomiska avkastningen av tillväxten. Det är huvudmotivet till skogsvårdslagen och dess återplanteringsskyldighet som är gammal. En förhållandevis mycket stor del av yta upptas av skog. Trädslagen är beroende av klimatet, men i förvånansvärt stor utsträckning har aktuella marknadsförväntningar styrt vilka trädslag som planterats. Skogsindustrin är en av viktigaste näringar. Trä till byggnadsmaterial har länge varit en stor exportnäring. Framställning av pappersmassa och papper är också det viktiga industrier. skogar var också en viktig resurs vid järnframställning där god tillgång på ved var en avgörande förutsättning för produktionen. För samtliga dessa ändamål har barrträd och särskilt gran efterfrågats. Vid sidan av en naturlig spridning söderut har därför granen prioriterats vid nyplantering. Stora insatser för bättre markanvändning gjordes runt . Improduktiva hedmarker i främst planterades med tall och gran. Förändringen av landskapet är dramatisk - kanske mest märkbar i som blivit ett skogrikt län från att tidigare varit fattigt på träd. Under har lövträd som björk i högre grad börjat användas i massaindustrin. Trädslag som ek och bok används bland annat i snickeriindustrin. För att bibehålla och utöka arealen av denna långsamväxande ädellövskog har såväl förbudslagstiftning som planteringsbidrag införts. Barrskogen är ryggraden i svensk skogsnäring och kommer så att förbli trots försöken att påverka nyplanteringen i annan riktning. Skogen är med undantag för i anslutning till nyplantering och etablering tillåten för allmänheten att vistas i. Det är en stor skillnad gentemot . Därför används också skogen för fritid och rekreation. Särskilt gäller detta tätortsnära skog. Att skog också innehåller jaktbara villebråd ger den ytterligare en användningsdimension. Medan åkermarken till allra största delen ägs av mindre lantbruksföretag är förhållandena i skogen helt annorlunda. Staten är en stor ägare. En del av dess skogsinnehav kamoufleras genom att det statligt ägda aktiebolaget är en av de största markägarna. Staten och andra offentliga ägare äger tillsammans cirka en fjärdedel av skogsmarken. Andra bolag äger också mycket mark för att trygga sin råvarubas. De äger ungefär lika mycket som det offentliga. Resten, cirka hälften, ägs av enskilda individer. Andelen privatägd skog är störst i . Likt all annan växtlighet har klimatet betydelse för tillväxten. Skogen i växer således snabbare än längre norrut ( bilaga 1). Det medför att användningen av råvaran har olika komparativa fördelar. Snabbvuxen gran pååkermark används som massaråvara medan långsamväxande tall är utmärkt i vissa snickeridetaljer där motståndskraft mot väder och vind efterfrågas som i till exempel fönsterbågar. En tidig användning av skogen var som bränsle - för individer och som nämnts vid järnframställning. Även skogsindustrin har traditionellt använt skogsråvaran som energikälla i industriprocessen. I spåren av höjda priser på fossila bränslen har man sökt använda träbränslen i större omfattning. De har funnit användning främst i fjärrvärmeanläggningar. Användningen som energiråvara gör att skogen har ytterligare en alternativ avsättning. Detta medför att priset kan hållas mer stabilt. Det medför också att viss industri som använder restprodukter från annan träindustri kan få svårt att betala tillräckligt. Redan nu märks detta i den industri som gör spånplattor. Insamlingen av returpapper är framgångsrik. Det medför att samma fiber med fördel kan användas innan den förbränns och omvandlas till energi vilket är en resurssnål och råvarueffektiv användning av skogen. Nedan görs en så kallad SWOT-analys av jordbruket och skogsbruket i . S (strength) står för styrkor, W (weakness) för svagheter, O (opportunities) för möjligheter och T (threats) slutligen för hot. Styrkor: Att identifiera det svenska jordbrukets styrkor är inte det lättaste. Det är nämligen få som är uppenbara. En odiskutabel styrka är den goda hygieniska kvaliteten där tidigt lagt stor vikt vid sunda livsmedel. Fokus på livsmedelshygien har på ett bra sätt samvarierat med god djurhälsa och friska grödor. Utbildningsnivån bland lantbrukarna är hög. Det medför, eller borde medföra, att nya kunskaper relativt snabbt kan omsättas i praktiken. Detta har visat sig stämma när det gäller att kortsiktigt anpassa produktionen till ändrade bidragsregler men också när det gäller att anamma ny teknik. Det svenska jordbruket består, efter västeuropeiska förhållanden, av relativt stora enheter, åtminstone vad gäller . Fortsatt storleksrationalisering för att möta ökad konkurrens på världsmarknaden är trots det nödvändig. En fördel som inhemska livsmedel alltid har är att de är producerade nära de blivande konsumenterna. Detta är ett värde i sig till exempel genom ökad färskhet, fullmognad och korta transporter. Genom närheten kan produkterna säljas färskare än om de behöver transporteras långa sträckor. För många, men inte alla, produkter är färskhet en objektiv fördel. Fullmognad ökar smakligheten och korta transporter är om inte annat en kostnadsfördel. Otvivelaktigt har vi också i ett internationellt perspektiv stränga miljö- och djurhållningsregler. Huruvida detta är en styrka eller inte går att diskutera. Är de svenska kraven, jämfört med konkurrenterna, avsevärt högre kan de istället vara till nackdel. Detta gäller särskilt om restriktionerna inte är motiverade ur biologisk eller kemisk synpunkt så att nyttan med dem är osäker. Produktionen av så kallade ekologiska livsmedel är inte särdeles stor men den politiska majoritetens ambition är att den skall öka. Det ekonomiska utbytet av denna produktion är än så länge, i genomsnitt, bättre än i konventionell produktion. Det är emellertid endast en begränsad del av marknaden som är beredd att betala detta högre pris. I EU har man målsättningen att på unionsnivåöka andelen alternativt producerade livsmedel. Detta kommer att pressa prisnivån varför inte heller en stor andel alternativt producerade livsmedel är en självklar fördel. W svagheter: Svenskt jordbruk lider av uppenbara svagheter. En stor svaghet är att anpassningen från en nationellt reglerad marknad till en större marknad går långsamt. Detta accentueras ytterligare av den fortgående avregleringen som WTO-överenskommelsen kommer att innebära. Sannolikt behöver då EU:s jordbrukspolitik ånyo förändras. En strategi som många valt är att anpassa sin verksamhet så att de kan komma ifråga för den flora av bidrag som uppstått i omläggningens spår. Alltför få har mött den nya verkligheten genom att öka produktionen och förbättra lönsamheten. Osäkerheten om framtiden minskar naturligt nog investeringsviljan. Ytterligare en förklaring kan vara att positiv uppmärksamhet och offentlig opinionsbildning inriktar sig på andra värden än företagande och produktion. Så har till exempel offentligt finansierad forskning alltmer gått ut på att identifiera jordbrukets miljörisker och utveckling av alternativ produktion. Dagens produktionskvoter bidrar också till att cementera nuvarande produktion. är till ytan ett stort land. målsättningar om att jordbruk skall finnas i hela landet har medfört att produktionen är geografiskt spridd med långa transportavstånd som följd. I strukturrationaliseringens spår har jordbrukarna blivit allt färre. Därmed har kostnaderna för transport av förnödenheter och hämtning av varor ökat i de delar av landet där avstånden mellan enheterna är stora. För jordbruket i stora delar av är alltså glesheten en betydande nackdel. Livsmedelsindustrin är generellt sett kapitalintensiv. För att kunna förränta kapitalet behövs ett högt kapacitetsutnyttjande. Detta kräver i sin tur stora volymer. Den våg av nedläggningar som dragit fram över svensk livsmedelsindustri förklaras till stor del av vikande volymer. Den totala volymen minskar och är på väg att passera kritiska gränser för industrin. De flesta växter ger större skörd vid en längre växtsäsong. Ett typiskt exempel är sockerbetan där avkastningen minskar kraftigt ju längre norrut den odlas. Det samma gäller för i princip alla grödor. Det betyder att vårt klimat är en naturgiven nackdel som är svår att kompensera. Minst känsliga är grödor som vall där bladmassa och inte frön skördas. En konsekvens av att få grödor och små arealer odlas norrut är att det är svårt att få lönsamhet i utsädesproduktion för nordliga breddgrader. En uppenbar svaghet är de extra produktionskostnader som punktskatterna på produktionsmedel medför. Dessa skatter är högre i än i andra länder. Kostnaden måste direkt tas ut i högre priser vilket påverkar de svenska produkternas konkurrenskraft negativt. Även andra skatter är höga i . Många av dem belastar produktionen på ett eller annat sätt och medför även de konkurrensnackdelar. Här är skatter på arbete som inkomstskatt och arbetsgivaravgifter/egenavgifter de mest betydande, men även skatt på företagsvinster spelar roll. har internationellt sett hårda djurskyddskrav. Dessa innebär bland annat krav på utevistelse och föreskrifter om minsta stallutrymme. På biologiska grunder går det att ifrågasätta en del av de detaljkrav som genomdrivs. I vissa fall är de så kraftigt lönsamhetspåverkande att både enskilda producenter och hela branscher håller på att slås ut. Mest illa ute är ägg- och fjäderfäproduktionen. De krav på stallutrymme som ställs i skiljer sig dramatiskt från något annat lands. Som exempel kan tas att de hönsburar som förbjudits i exporteras till för att användas i deras äggproduktion. Ägg från importeras sedan till för att användas inte minst i industrin. Som ett annat exempel kan tas att lönsamheten för ett familjeföretag som föder upp slaktkyckling påverkas negativt med enbart på högre lokalytekrav jämfört med de danska. Då den svenska fjäderfähållningen är i absolut världsklass vad gäller hygien och livsmedelssäkerhet är det extra tragiskt att dessa grenar håller på att slås ut av svenska politiskt ställda särkrav. Även om följderna för andra djurslag inte är så dramatiska innebär ändå kraven högre kostnader för djurhållning i jämfört med andra länder. Eftersom till stor del byggt livsmedelsproduktionen på animalieproduktion medför de stränga kraven att nackdelar införs i produktion vi tidigare varit duktiga på. Höga miljökrav ställdes relativt tidigt på det svenska jordbruket trots att kunskap i hög utsträckning saknades. På så sätt blev jordbruket något av ett experimentfält. När den nya infördes var framförallt tillämpningen och huvudlöst höga sanktionsavgifter till stort men för många av företagare. I synnerhet drabbades jordbruket. finns denna lagstiftning kvar. Ständigt nya restriktioner föreslås. Aktuellt nu är krav påökad spridningsareal för att minska fosfortillförseln. Kraven är tänkta att gälla generellt utan hänsyn till jordart eller hur mycket fosfor som finns i marken. Ytterligare en nackdel som drabbar livsmedelsproduktion utan någon motsvarighet i andra länder tillkommer då. De som åter skulle drabbas är animalieproducenterna. O möjligheter:Vilka möjligheter har svenskt jordbruk att inte bara överleva utan frodas? Bilden är ganska mörk. De fördelar som funnits och i viss mån fortfarande finns blir allt mindre unika. En ökad internationell efterfrågan på ekologiska livsmedel kan fortfarande vara en möjlighet till en expansion för denna sektor. Mot detta talar att en del av konceptet är att livsmedlen helst skall vara närproducerade, vilket å andra sidan ger dem en fördel på svensk hemmamarknad. Vad gäller det tidigare närmast unika hälsoläget håller nu andra länder (som väl är) på att nu få samma goda status. Visserligen är de fortfarande sämre än hos oss men vi har inte den fördel vi tidigare haft. Produkter från har dock fortfarande ett försteg. har varit framgångsrikt inom växtförädling och avel. Det mycket framgångsrika arbetet med att ta fram en magrare gris med smakligt kött är ett exempel. Även inom dessa områden är svenska fördelar färre om inte rent av utraderade. Kunskap och tradition lever dock kvar. Mjölkproducenterna och deras mejeriföretag har tidigare stått för en stor del av innovationskraften i svensk livsmedelsproduktion. Detta har givit mjölkprodukterna en stark ställning i också efter det att mjölkdrickandet minskat. Det största företaget, , är nu samägt med danska jordbrukare. En produkt som just nu säljs mycket bra är vodkan Absolut som görs på svenskt vete. Den har ett bra grepp om världsmarknaden men tar inte så stora arealer i anspråk. Tyvärr är detta enda exemplet på en svensk livsmedelsprodukt som i kraft av sitt varumärke har en stark ställning på världsmarknaden.