mot · GS02Sk405 · 2004-10-03 00:00:00 — En annan lyckad produkt är , men här har produktionen lagts ut på licens så att det bara är tillverkningsmetoden som är svensk, inte produkten. Det kan också vara värt att nämna att spannmål för speciella ändamål som malt också har en stark marknad, men här är arealbehovet litet. Konservärtodlingen i främst Findus regi är en nischproduktion som går bra. Utbudet av och kvaliteten på svensk hårdost är mycket bra. Försök att sälja svensk ost till andra länder främst i EU har gjorts. Satsningen har hämmats eller omintetgjorts på grund av att produktionsvolymerna är så små att exportefterfrågan inte kunnat tillgodoses. Ökad fokusering på och prioritering av export är en väg till stabilare intäkter. I kontrast till de stora volymer som krävs för export är lokal livsmedelsproduktion och förädling ett sätt att öka lönsamheten för ett begränsat antal företag. Det alltmer integrerade regelverket i EU medför både fördelar och nackdelar. Inom de områden där har hårdare regler kommer en harmoniering att gynna . Aktuella områden är djurskyddsregler och miljökrav där villkoren i hela EU kommer att närma sig de svenska. Om framtiden för traditionell livsmedelsproduktion inte ter sig alltför ljus - hur ser den då ut för produktion av andra varor pååkermark? En tilltagande efterfrågan på som hänger samman med att fler människor i världen fått ökad levnadsstandard borde medföra högre priser på energi, vilket vi redan märker av. En möjlig substitutionsprodukt är växtfibrer. försök med odling av energiskog har bara fått en begränsad marknad på grund av att biomassa är energiglest vilket medför att transportavstånden inte får vara långa. Omvandling av spannmål till etanol är som framgått ovan en känd teknik. Att använda spannmålsbaserad etanol som drivmedel i fordon har visat sig bli alltför dyrt. Här spelar det låga energiutbytet roll, men framför allt är konkurrens från etanol framställd av andra råvaror svår att möta. Av jordbruksgrödor ger till exempel vindruvor, sockerrör och majs bättre utbyte. Det gör också etanolframställning av träråvara i än högre grad. Etanol som drivmedel är dyrt oavsett vilken råvara som används för framställningen. En påstådd fördel är att eftersom etanol framställs av biologiska råvaror är det miljövänligt (koldioxidneutralt) vilket skulle motivera ett högre pris. Resonemanget bygger på att upptaget av koldioxid i växter är lika stort som utsläppen av koldioxid vid förbränningen. Detta förutsätter i sin tur att det inte finns någon alternativ användning för växterna som också den är potentiellt koldioxidneutral. Grunden är i sig oantastlig men i praktiken går det ifrågasätta koldioxidneutraliteten. Ytterligare ett sätt att omvandla växter till energi är att röta dem och ta till vara gasen. Detta kan också göras vid stallgödselhantering och är ett effektivt sätt att minska utsläpp av metangas. Ytterligare ett sätt att använda åkern för energiproduktion är att odla gräs eller örter - till exempel hampa - för förbränning. En del av det egna värmebehovet kan i varje fall produceras å den egna åkern särskilt om tillgång till skogsbränsle saknas. Sannolikheten för att det skall bli lönsamt att producera energi pååkern i ett land som med så kort växtsäsong och stora avstånd är liten. används inte enbart som drivmedel utan också som industriråvara. Den är till exempel bas i plast. Här öppnar sig en marknad med större förädlingsvärde än energisektorn. Främst är det oljeväxterna som har potential att ersätta mineraloljeprodukter. Andra industriråvaror kan också erbjuda möjligheter. Potatis har sedan läge använts i stärkelseframställning inte bara för livsmedelsändamål. Potatisstärkelse konkurrerar med den billigare majsstärkelsen men har bättre egenskaper som ger vissa konkurrensfördelar. Ett sätt att bredda verksamheten är att erbjuda tjänster. Turism och fritid är något som många anser vara en möjlig försörjning och räddningen för landsbygden i just deras del av världen. Konkurrensen är således skarp inte bara inom . Turism och fritid är dock något som vissa lantbrukare kan kommersialisera. växer sig hästhållningen stor, särskilt i tätortsnära bygder. Även mer traditionell turistverksamhet med mat och logi bör ha fortsatt möjlighet till expansion. I de bygder som är belägna vid andra attraktioner som bra bad, fiske eller vandringsleder ökar möjligheterna för turism. Genom att erbjuda aktiviteter som till exempel ridning, jakt eller guidad fågelskådning kan man vända sig till specialiserade kundgrupper. Detta ökar ytterligare förutsättningarna för turism. T hot: En händelse som kommer att vara avgörande för jordbrukets framtida förutsättningar är resultatet av de pågående WTO-förhandlingarna. Sannolikt kommer det att innebära minskningar av de traditionella jordbruksstöden. För den europeiska livsmedelsproduktionen kommer det att innebära lägre priser och sannolikt också borttagna produktionskvoter. Detta kräver effektivisering och anpassning av såväl jordbrukare som förädlingsindustri. Trots att stödminskningarna blir ömsesidiga - dvs kommer att äga rum i alla länder - kommer de att skärpa konkurrensen. Omläggningen av EU:s jordbrukspolitik är tänkt att möta nya krav i WTO. Den nya utformningen medför sannolikt att stödvolymen kan hållas uppe. Vilket gagn för livsmedelsproduktionen detta får är oklart. I värsta fall minskar endast den generella köpkraften (genom höjd skatt) vilket innebär lägre konsumtion, medan deltids/hobbyjordbruket subventioneras. Produktpriserna kan därmed hållas nere. Den tekniska utvecklingen understöder det ökade konkurrenstrycket. transporteras inte bara konserver och djupfrysta produkter utan också färskvaror över halva jorden utan att tappa vare sig i smak eller kvalitet. Den enda vara som i viss mån "skyddas" av avståndet är dryckesmjölk vars hållbarhet ökat men är begränsad. En orsak är att den är för billig för att tåla kostnaderna för flygfrakt. Det hindrar inte att även den tål flera dagars kyltransport innan den blir otjänlig vilket öppnar för import från närområdet. Ett uppenbart hot mot just livsmedelsproduktion kommer från de nya medlemsländerna i EU. Livsmedelsproduktionen i dess delar av EU kommer sannolikt att öka. Produktsammansättningen är likartad den i . En del av tidigare stöd har omvandlats till så kallade miljöstöd eller annat stöd som vissa anser vara stöd för kollektiva nyttigheter som exempelvis biologisk mångfald. Nyttan av dessa stöd kommer i ökad utsträckning att ifrågasättas. De går i viss utsträckning till traditionell livsmedelsproduktion men huvudsakligen till extensiv produktion. Jordbrukare som bygger en del av sin existens på offentliga stöd kommer att vara särskilt utsatta. Det finns en utbredd skepsis till genmodifierade så kallade GMO-grödor, särskilt i . Framöver kommer denna skepsis gradvis att förskjutas till ett accepterande av denna teknik. De länder där motståndet är stort kommer då att tappa marknadsandelar eftersom utvecklingen ägt rum där opinionen accepterar GMO. Inom handeln ökar andelen produkter som säljs under så kallade egna varumärken - EMV (, ICA-handlarnas etc). Varorna köps från den leverantör som uppfyller märkeskraven och därtill ger lägst pris. Det är butikskedjan som garanterar kvalitet smak och innehåll inte industrin/leverantören vilket vi varit vana vid. För svenskt jordbruk är detta ett större hot än i flera andra länder eftersom den svenska förädlingsindustrin till stor del är producentkooperativ. Därtill har den varit marknadsledare i varje bransch och i vissa fall rent av haft en monopolliknande ställning. Företagen har försökt att ge sina varumärken svensk identitet. Denna kommer inte att beaktas vid köp till EMV. Om den svenska förädlingsindustrin inte klarar av att vara fortsatta leverantörer till svenska butikskedjor kommer volymen att minska i motsvarande mån. För att klara konkurrensen är en prissänkning nödvändig. Vad som ytterligare accentuerar problemen för den svenska produktionen är att förädlingsindustri och storhushåll är de volymmässigt sett viktigaste avnämarna. För dem är priset i än högre grad styrande för vilken vara de skall köpa. S Styrkor:Sverige har mycket skog. Detta är en styrka i sig eftersom kunskapen om skog är tämligen väl utbredd i samhället. storlek medför också att skogsbestånden är av olika ålder och består av olika trädslag. har en lång tradition av att ta vara på skogen och vidareförädla denna. är kunskapen om skogen och dess produktionsvillkor god, även om fokus legat på miljöfrågor av olika schatteringar. Den svenska industrin är diversifierad. Massa och papper, sågat timmer, spånskiveindustri och energiförsörjning finns samtliga här. Förädlingsgraden är således hög vilket medför att en stor del av värdet av produkterna kan tas tillvara i . W svagheter: En viktig svensk nackdel är inte specifik för skogen. Det är det höga svenska kostnadsläget som till stor del förklaras av det höga skattetrycket. Oavsett om det är inkomstskatt, energiskatt eller någon annan skatt blir skatten en kostnad som bara kan betalas genom priset. Den amerikanska dollarn har försvagats vilket till en del påvisat de svenska kostnaderna. Nuvarande valutarelationer kommer att ändras vilket i värsta fall kommer att medföra en ökande press på svensk industri. De svenska kostnaderna tillsammans med en ofta byråkratisk och därmed långsam handläggning av byggtillstånd och miljötillstånd har medfört att svensk förädlingsindustri överväger att göra nyinvesteringar i andra länder. Särskilt allvarligt för det svenska skogsbruket vore det om råvarunära processindustri gradvis flyttar till andra länder. Detta skulle medföra att en del av den svenska skogen tappade i konkurrenskraft. är drivningskostnaderna - kostnaderna för avverkning och transport - så pass höga att det inte är intressant med skogsbruk i delar av landet. Främst drabbas inland. På grund av att industrierna i huvudsak är lokaliserade till kusten är skogsråvara från ett alternativ till svensk skog. har ett relativt begränsat antal köpare av skog. Till en del förklaras detta av kooperationens starka ställning och till en del av statens stora skogsinnehav. Även den privata industrin har ett inköpssamarbete. Detta tillsammans medför att konkurrensen om råvaran från tid till annan kan vara svag. O möjligheter: Skogen och vedråvaran kommer att bli allt mer efterfrågad allteftersom andra energibärare blir dyrare. Skogen har ett av sitt allra ursprungligaste användningsområden som energiråvara. Till en del är samma resonemang som vad gäller jordbruk tillämpligt. Som ersättning för är dock skogen i flera fall bättre än jordbruksprodukter. De långa fibrerna har här en given fördel och processerna är väl kända. konkurrerar papper och trä med plast inom olika områden. Eftersom den globalt ökade levnadsstandarden kommer att öka efterfrågan på energi ökar priset på råvarorna. Vi kan alltså se fram mot att energivärdet i skog blir allt högre och en betydelsefull del av totalkalkylen. Detta kommer att påverka kostnaden för andra skogsprodukter som minst måste betala energivärdet för att få tillgång till råvara. Sannolikt kommer också efterfrågan på skog att öka av andra skäl. En ökad användning av (eller återgång till) trä som byggnadsmaterial kan förutses både av kostnadsskäl och miljöskäl i takt med att blir dyrare. Högre oljepris kommer också att öka efterfrågan på skog som råvara i den kemiska industrin. En alternativ användning av skogen är som bas för fritidsaktiviter på kommersiell grund. På sina håll överstiger det årliga värdet av jakten värdet av den årliga tillväxten. har stora skogar vilket är unikt i . Skogen kan i sig utgöra basen för turism baserad på naturupplevelser. För att tillfullo etablera sig som turistattraktion krävs dock investeringar och satsningar på hela koncept. T hot:Liksom för övrigt svenskt näringsliv medför det höga skattetrycket kostnadsnackdelar. Produktion och förädling blir dyrt i . El har däremot traditionellt varit billigt. Tillgången har varit god och säker tack vare tidiga investeringar i vattenkraft och kärnkraft. Den fria nordiska elmarknaden har givit helt andra förutsättningar. Elproduktion i kan lika gärna användas i och vice versa. EU:s fria energimarknad kommer att medföra en prisutjämning inom hela unionen. En viktig konkurrensfördel har därmed försvunnit. är därtill energikrävande näringsgrenar i praktiken befriade från energiskatt. Detta betraktas som otillåtet statsstöd. Industrin skall därför betala skatt som andra näringsidkare. skulle detta betyda att kostnaderna för energikrävande industrier dramatiskt ökar. Situationen är så allvarlig att normalskattesatserna måste förändras men resultatet kommer likväl att bli en höjd kostnadsnivå. Höjda kostnader för förädlingsindustrin kan bli allvarligt för svenskt skogsbruk på lite sikt eftersom nyinvesteringar då kan komma att göras i andra länder med lägre kostnader. Detta bekräftas av de i verksamma skogsföretagens investeringar . Endast en mindre del har hamnat i . Till en del motiveras investeringarna av marknadsskäl, men för de företag som har verksamhet i flera länder är det naturligt att investeringar görs där avkastningen blir högst. Ett hot på lite kortare sikt som kanske är allvarligare är att naturvårdsintressena får allt större utrymme vad gäller markanvändningen i skogen. I nu gällande skogsvårdslag skall miljömål och produktionsmål vara jämställda. De statliga insatserna har dock fått en tyngdpunkt mot miljömålet. Till en viss del är detta naturligt eftersom miljömålet infördes först vid den senaste ändringen och informationsbehovet därmed varit störst. Det har visat sig att produktionsfrämjande åtgärder är eftersatta vilket åtminstone till en del beror på att de ägnats mindre uppmärksamhet . Än allvarligare ur skogsbrukets synpunkt är de stora avsättningar av mark för naturvårdsändamål som sker. Stora arealer tas undan från aktivt skogsbruk. Detta sker dels genom statliga åtgärder där beslut att avsätta nu i snabb takt förverkligas. Därtill kommer restriktioner av andra skäl. Det kan röra sig om Natura 2000 vilket är ett EU-projekt för att bevara biotoper som behövs för till exempel sträckande fåglar. Det kan också vara lokalt beslutade restriktioner för tätortsnära skog som anses behövas för rekreation. Även skogsägare, enskilda och bolag, avstår av skilda skäl från att avverka delar av skogen. När det gäller bolag är det marknadsföringsskäl/ goodwill som styr utvecklingen. Ytterligare orosmoment är de ganska aviserade kulturhänsyn som skall tas vid skogsbruk. Med en allt mindre areal som kan tas i bruk för aktivt skogsbruk minskar råvarubasen för industri och vidareförädling. blir mindre intressant och risken finns att vi gradvis reduceras till råvaruleverantör. Ökar avståndet till förädlingsindustrin kan lägre priser för skogsråvaran påräknas. Ett annat avbräck är naturligtvis att den areal som är undantagen från produktion inte genererar några intäkter. Detta får störst betydelse för de regioner som till stor del har skogen, arbete i och försäljning av skog som viktig del i den lokala ekonomin. Den skog som växer i är till stor del barrskog som lämpar sig väl för framställning av fibrer. Konkurrens kommer mest från länder med samma klimatiska förhållanden. Med teknikutveckling, i processer och växtförädling kan andra länder komma att bli konkurrenter. Ökar utbudet av till exempel pappersmassa sänks priset på denna. Staten är en stor skogsägare, direkt och via . Andra offentliga ägare, kyrkan och kommuner, har också de mycket skog. De stora skogsbolagen är även de stora skogsägare. Enskilda personer och småföretag äger därför bara cirka hälften av skogen i . Med fåägare minskar flexibiliteten och risken att fastna i föråldrade strukturer ökar. En viktig slutsats som måste dras är att det är varuproduktionen som är och förblir basen, både i jord- och skogsbruk. Tjänsteproduktion är endast ett komplement. får jordbruket betalt för en stor del "offentliga tjänster" genom de stora bidragssystem som införts under en, låt vara lång, övergångsperiod där det tidigare produktstödet ersatts med ett "kapitalstöd". För att motivera ett stöd till kapitalägare och näringsidkare kläs det i en språkdräkt där miljöstöd, stöd till biologisk mångfald och öppet landskap framhävs. är offentliga bidrag i dagens storleksordning och dagens vida spridning inte möjliga att betala ut vare sig som en del av EU:s politik eller som svensk. Stödvolymen kommer att minska. Framförallt kommer bidragen att bli mer selektiva. Mot denna bakgrund och med ovanstående analyser kommer vi till slutsatsen att konkurrensförmågan måste bli avsevärt bättre . I synnerhet gäller det jordbruket där situationen i många produktionsgrenar är svår. Konkurrenskraft består av olika komponenter. Pris, kvalitet och tillgänglighet är traditionella aspekter. Primärkund för de areella näringarna är förädlingsindustrin. För att komma från detta beroende har starka producentkooperativa företag bildats, främst inom livsmedelsindustrin. Gemensamt för skog och jord är att utbudet måste vara stabilt och säkert för att förädlingsindustrin skall välja svenska råvaror. Därför är den viktigaste åtgärden att säkra utbudsvolymen. En politisk uppgift är att minska trösklarna för produktionen. Priset är ofta det mest avgörande för konkurrensförmågan. Därför behöver svenska jordbruksprodukter bli billigare. Det gäller vid försäljning till alla kundkategorier. Lönsamheten för jordbrukare och skogsbrukare är inte god generellt sett. Snarare är förhållandet det omvända. Lägre produktpriser måste därför åstadkommas genom att kostnadstrycket minskar. Produktiviteten behöver öka inom svenskt jordbruk. I huvudsak är detta något som varje producent måste åtgärda i sitt företag. Som tidigare påpekats kan emellertid en hel del politiska åtgärder medföra avsevärda lättnader. Främst bör de höga punktskatterna på lantbrukets produktionsmedel tas bort. Att en del av dem med ett nyspråksuttryck återförs till näringen medför inte den kostnadssänkning som måste ske. Djurhållningsreglerna, i synnerhet på myndighetsnivå, medför relativt stora kostnader för det svenska jordbruket och saknar sin motsvarighet i andra länder. Detta är ett problem som måste hanteras. Värre är att ständiga skärpningar av reglerna aviseras. Detta driver bort potentiell produktion och hindrar investeringar och rationaliseringar i nuvarande produktionsenheter. Miljöreglerna kan också de lägga omotiverade hinder för jordbruksdrift. Den ändrade gränsen för fosfor är nämnd. På sina håll i landet läggs skyddsområden för vattentäkter ut på omotiverat stor areal. Detta minskar givetvis lönsamheten och produktionen. För såväl djurhållningsregler som miljöregler gäller att svenska särregler bör undvikas. Kommande förändringar bör istället ske på EU-nivå så att de omfattas av alla medlemsstater. Ett specialfall är riksdagsmajoritetens beslut att senarelägga utbetalningarna av EU-stöd till . Detta frestar på jordbruksföretagens likviditet och försvårar planeringen. Anledningen är horribel. Dålig hushållning med statens medel. Skogen har delvis samma problem. Djurhållning är där givetvis inget problem, men hög skatt på i det här fallet bränsle ökar kostnaderna. Skatteproblemet är emellertid inte av samma dignitet som i jordbruket. Däremot medför miljö- och naturvårdsbeslut förmodligen större restriktioner i skogen än i jordbruket. Den administrativa kostnadsnivån bör sänkas. Detta innefattar såväl sänkta produktionsmedelsskatter som minskade kostnader för administration. Just för de areella näringarna är administrationen särskilt betungande. Anledningarna är flera. En är att miljön påverkas enbart genom den geografiska omfattningen. En annan är att jordbruket är reglerat och bidragsberoende. Både reglering och bidragsutbetalning medför omfattande administration. Oaktat att bidragen till främst jordbruk kommer att minska är det viktigt att de bidrag som kommer att finnas kvar skall vara tillräckligt stora för att uppnå syftet med dem. Det kommer att kräva stränga urvalskriterier för vilken mark som skall vara berättigad till bidrag och i vilket syfte just den marken kommer att få bidrag. Vid alltför långtgående restriktioner kan det bara återstå att det offentliga köper in marken så att inte ägaren har kvar den men med restriktioner så att avkastningen blir otillräcklig. Ett utmärkande drag för de areella näringarna är att de är spridda över i stort sett hela landet. Produktionen måste ske där marken finns. Skogen kräver inte lika tät tillsyn som jordbruksgrödor, för att inte tala om djur som kräver daglig vård. Skog går att sköta trots att man inte bor i närheten. Jordbruk däremot innebär att boendet måste ske nära produktionen, om än inte på fastigheten som . Jord- och skogsbruk är basen för näringslivet på landsbygden. Därför är jordbruksproduktionen beroende av att människor bor på landsbygden. Eftersom urbaniseringen fortgår blir det färre och färre som bor på landet. Det medför att gleshetsnackdelarna blir större och större. Ju färre som bor på en plats, desto mindre blir underlaget för kommersiell och offentlig service. Än viktigare är att det sociala livet utarmas. Avståndet till grannar och vänner förlängs. Därmed blir det krångligare att bo och leva på landet. I motion 2003/04:N344 har vi utvecklat vår syn och kommit med förslag till åtgärder som underlättar att bo och leva på landet. Mot bakgrund av ovanstående slutsatser och vad vi anfört i motionen i övrigt är det åtgärder som underlättar produktion som är angelägna att genomföra. Därför bör punktskatterna på jordbrukets produktionsmedel som växtnäring och bekämpningsmedel tas bort. Ändrade miljöregler och djurhållningsregler bör i fösta hand genomföras på EU-nivå. skall inte införa nya mer långtgående restriktioner. Så länge som EU-bidrag betalas till svensk näringsverksamhet får inte staten lägga beslag på dem ens för . Det svenska skattetrycket bör anpassas till det som råder i vår nära omvärld. I annat fall riskeras produktionen här på lite sikt. Främst bör de skatter som är konkurrensutsatta sänkas. Energiskattesystemet måste ses över och göras överskådligt. Inriktningen bör vara att miljöskatter tas ut vid produktion av energi medan energiskatter tas ut i konsumentledet. bör inom EU arbeta för att EU intar en frihandelsvänlig position i WTO-förhandlingarna. Nuvarande stöd skall sänkas och inte bara omfördelas, vilket skulle vara till nackdel för . Tillämpningen av miljöregler och djurhållningsregler måste förenklas. Detta gäller särskilt vad gäller tillsynen. Det är viktigt att omfattning och bedömning blir likartad i hela landet. Stödbyråkratin är ofrånkomlig, men måste även den medföra så lite extraarbete för företagaren som möjligt. Snabbare handläggningstider vad gäller etablering av nya eller utökade verksamheter är viktigt. Den offentligfinansierade forsknings- och försöksverksamheten gällande de areella näringarna måste lägga ökad vikt vid produktion, produktivitet och avkastning. med sitt nordliga läge kan inte alltid dra nytta av forskning och försök vid andra breddgrader. Skogsadministrationen måste lägga större vikt vid produktionsmålet. Fler gallringar, bättre återbeskogning, vitalitetsgödsling och tillvaratagande av förädlingsarbetet är viktiga ingredienser. Avsättningarna av skogsmark av naturvårdsskäl måste begränsas så att frivilliga och offentliga åtgärder tillsammans ryms inom den areal som beslutas undantas från aktivt skogsbruk. I detta skall också inräknas tillkommande skyddsbehov, till exempel Natura 2000.