ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N208 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförenklingar för det svenska nyföretagandet i syfte att skapa bättre villkor för entreprenörer i . Det svenska nyföretagandet går kräftgång och minskar. Svenska folkets förmåga och lust att skapa något, ofta ur ingenting, är förhoppningsvis obruten, men administrativa hinder och brist på positiva incitament har lagt en mörk skugga över denna ödesfråga för framtid. I har entreprenöraktiviteten minskat kraftigt. är inte ensamt om denna minskning men tillhör de länder som minskat mest. Nyföretagandet minskar inte minst i traditionellt starka företagarbygder. krävs krafttag för att åstadkomma rimliga villkor för nyföretagande. Regeringen har tidigare genom aviserat borttagande och förenkling av regler. Det praktiska resultatet är mycket nedslående. Regeringen har genom en av sina företrädare utlovat att det skall bli enklare, viktigare och roligare att vara småföretagare. ökar antalet regler som berör företagandet snabbare än andra regler, och kostnaderna för småföretagen för att hantera myndighetskontakter och olika former av redovisning har ökat snabbt. Enligt en undersökning som Statskontoret publicerade 1999 finns det 75 myndigheter som samlar in uppgifter från företag där man använder 1 150 olika blankettyper. Enligt en rapport från ger svenska företag myndigheterna låga betyg när det gäller att samråda. I en internationell jämförelse ligger nära bottenläget. Enligt en undersökning som gjorde är kostnaderna för att administrera regelverket inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena betydande: per anställd och år för företag med 1-19 anställda, och anställd för företag med 50-500 anställda. krävs praktiska förslag som förenklar regelsystem och skapar positiva incitament för de människor som vi alla är så beroende av, entreprenörer och innovatörer som ofta skapar något ur intet. Det krävs konkreta förslag snarare än vidlyftiga utfästelser för att stimulera och lyfta den kreativitet som vi i grunden har så mycket av i .
mot · GS02N209 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiskt långsiktig stöttning av landets IUC-verksamhet. Det finns ett stort behov i vårt land att säkerställa tillväxt. Vi behöver stärka och utveckla näringsliv och skapa arbetstillfällen. Det behövs också utvecklas nya produkter, nya företag och det behövs en ökad kompetensen i regioner. Allt detta arbetar Industriellt utvecklingscentrum med. De såg behoven av tillväxt och företagande, och för att stötta den utvecklingen startades industriella utvecklingscentrum, IUC, runt om i landet. finns det 19 IUC-bolag som ägs av näringslivet i de regioner där de verkar. Det är cirka tusen företag och organisationer som är ägare. IUC-bolagen är i sin tur samlade i ett nationellt nätverk för att på ett effektivt sätt nyttja olika regionala kompetenser. IUC kopplar samman idéer, kunskap, kapital och företag av olika storlekar för att skapa nya produkter och nya företag. Dessutom finns det möjlighet till omfattande program för kompetensutveckling och utbildning i vissa regioner. IUC-bolagen fungerar ofta som den naturliga partnern och drivkraften när något nytt skall skapas. Under IUC:s paraply ges småföretagare möjligheter att nyttja storföretags resurser och kontakter, få tillgång till projektledare, hitta riskvilligt kapital, möta forskare och offentliga myndigheter. Resultatet blir industriell förnyelse och hållbar tillväxt i regionerna. IUC-bolagen utgår från de behov och den efterfrågan av utveckling som finns bland företag, organisationer och myndigheter. Genom bolagens samverkan i kan även nationell och internationell efterfrågan mötas. IUC-bolagets roll för företagen är att snabbt och med de lokala eller regionala förutsättningar som finns svara på förfrågningar med att t ex organisera projekt, analysera möjliga produktidéer, hjälpa till att hitta riskkapital, söka värdefull kompetens, göra utredningar och forma och driva nätverk. De industriella utvecklingscentrumen runt om i landet gör det möjligt att stärka den regionala utvecklingen och på många sätt underlätta för företagande, arbete och tillväxt. har regeringen givit uppdrag till landets industriella utvecklingscentrum. Tyvärr har det varit relativt korta projekttider och den ekonomiska situationen därmed ohållbar på vissa håll. Det gör också att det är svårt att planera långsiktigt. IUC är som sagt en viktig för regional utveckling och behöver ekonomiskt långsiktiga spelregler.
mot · GS02N211 · 2004-09-14 00:00:00 — Lönetak i statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönenivån för chefer i statliga bolag och statliga förvaltningar. och därtill en tjänstebil. Kanske också förmånliga pensionsavtal. Detta är löneförmånen för verkställande direktören i ett av de helstatliga bolagen. i årslön således. Att chefer i privata näringslivet har höga löner har jag inga synpunkter på eftersom det då inte handlar om skattepengar. Men att statliga chefer skall ha löner i den nivån är, enligt min mening, felaktigt. Detta eftersom det här handlar om skattebetalarnas pengar. Att chefer dessutom har andra uppdrag (styrelseuppdrag) och klarar av dessa och för dessa uppdrag uppbär ännu mera ersättning ger också en fadd smak i munnen. anställde en ny verkställande direktör och även där är lönen satt till . Lönen för den personen - jämfört med den lön den aktuella personen hade på sitt förra jobb - fördubblades. Att statliga verkschefer, och personer där skatter/avgifter finansierar verksamheten, skall ha högre lön än exempelvis statsministern måste vara felaktigt. Och vem kan säga att de båda som jag här tagit som exempel gör ett sämre jobb om de haft exempelvis i månadslön? Statsministerns lön borde, enligt min mening, vara "taket" för chefslönerna i den statliga verksamheten. Man förvånas ocksåöver att läsa att t.ex. Vin och Sprits chef endast tjänst förhandlat till sig en pension - innan han blir pensionär - som kommer att kosta oss skattebetalare . Visst kan Socialdemokraterna på detta sätt "belöna sina trogna medarbetare", men sättet är förkastligt.
mot · GS02N213 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ett tjänstedirektiv antas av EU. En av EU:s grundtankar är den fria rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital. Genom den gemensamma marknaden, genom att montera ner hinder för konkurrens och rörlighet stärks tillväxt och konkurrenskraft. Bara så kan välfärden tryggas. Detta ändamål tjänar också den gemensamma valutan, euron, som på grund av statsministerns bristande ledarskap står utanför. Det är en god välståndsutveckling som det så kallade tjänstedirektivet är avsett att stärka. Den gemensamma marknaden blir inte komplett utan ett direktiv som möjliggör utökad handel med tjänster. Fastmer, den inre marknaden förutsätter ett sådant för att i realiteten vara en gemensam marknad. Framtagandet av tjänstedirektivet är avsett att underlätta för tjänsteföretag att exportera, vilket vore bra för som är ett litet och exportberoende land. Regeringen försökte under parlamentsvalrörelsen hävda att ett tjänstedirektiv skulle hota svensk arbetsmarknad. Det saknar grund. Ursprungslandets godkännande av en tjänst skall gälla i hela EU. Däremot gäller ett annat direktiv, det så kallade utstationeringsdirektivet och respekt för nationella arbetsvillkor när företag sänder medarbetare till andra länder. I praktiken kan ett tjänstedirektiv med fri rörlighet för tjänster ge lägre priser för konsumenter i och , samt bidra positivt till välståndsutvecklingen i . Som grädde på moset skulle ett tjänstedirektiv också innebära att de svenska vårdköerna skulle kortas, när patienter skulle kunna få söka vård i andra EU-länder. Detta stärker enskilda människors rätt gentemot landstingspolitiker.
mot · GS02N215 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad motionen anförs om laststyrning av elnätet. Risken för effektbrist i det svenska elnätet har, särskilt , uppmärksammats i olika sammanhang. Ett alternativ eller komplement till att bygga nya kraftverk eller förstärka ledningsnätet är laststyrning. Man kan till exempel genom kommunikation med vissa moderna elmätare under den korta tid då effektbrist är nära med automatik koppla ur elvärme och varmvattenberedare hos ett stort antal konsumenter, som i förväg gett sitt samtycke till det och kompenseras ekonomiskt för det. Laststyrning kan ses som ett sätt att effektivare använda energi, eftersom det är väldigt ineffektivt att överbelasta elnätet med värmelaster. Ansvarigt statsråd anförde i ett frågesvar till " ... bedömer jag att förutsättningarna för att styra elförbrukningen med moderna metoder kommer att utvecklas positivt hos marknadens aktörer". Regeringens passiva hållning att redan vidtagna åtgärder räcker kan inte få råda. I stället bör ge regeringen till känna betydelsen av en ökad användning av laststyrning i elnätet. Staten bör se över möjligheterna att i särskild ordning initiera eller stimulera en ökad användning av laststyrning i elnätet. Lämpligen bör ett större försöksprojekt inledas.
mot · GS02N216 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om invandrares företagande. Våra invandrare har trots olika åtgärder från samhällets sida svårt att få sysselsättning. så vet vi att många av dem är välutbildade inom olika yrken i sina respektive hemländer. Detta gäller exempelvis inom flera hantverksyrken som håller på att bli bristyrken i . Att få ett arbete tillhör det viktigaste för integrering i det svenska samhället och det är angeläget att på alla sätt stödja de invandrare som önskar att starta företag. Det är inte bara språket som ställer till svårigheter för presumtiva invandrarföretagare och för dem som redan startat företag. Det finns andra svårigheter såsom att lära sig den "tysta kunskapen" om kulturer och tillvägagångssätt. Diskriminering och brist på förståelse vid kontakter med myndigheter, banker och tjänstemän är heller inte ovanligt. Det behövs bättre information om vilka rättigheter och skyldigheter man har som företagare i . Informationen skall finnas på olika språk och gärna ges i ett så tidigt skede som möjligt. Vidare bör det finnas servicecentral för alla företagare - oavsett bakgrund - dit man kan vända sig med alla ärenden för att den enskilde företagaren skall slippa att bli runtslussad till flera myndigheter eller förvaltningar.
mot · GS02N217 · 2004-09-22 00:00:00 — Ekonomiska medel från länsstyrelserna till samverkansorganen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att samtliga medel för allmänna regionalpolitiska åtgärder av regeringen skall tilldelas samverkansorganen i län där sådana finns. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurser för tjänster som finns på länsstyrelserna för att genomföra den regionala utvecklingspolitiken inklusive hanteringen av regionala projektmedel och företagsstöd förs över till samverkansorganen. har beslutat att överföra det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till s.k. samverkansorgan på samma sätt som till självstyrelseorgan. fanns samverkansorgan i sju län (, , , , , och ) utöver de två länen med självstyrelseorgan (och ). Den här förändringsprocessen fortsätter, och åtminstone tre län till (, och ) ligger mycket långt framme för att skapa samverkansorgan i enlighet med beslut. Efter beslut om rätten att inrätta samverkansorgan vilka övertar det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna har regeringen att bl.a. besluta om fördelning av ekonomiska resurser för detta i form av statens allmänna regionala utvecklingsmedel - allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1). beslöt regeringen att av detta anslag skulle tilldelas samverkansorganen medan fortsatt tilldelades länsstyrelserna i dessa län trots det överflyttade regionala utvecklingsansvaret. ökades visserligen andelen för vissa samverkansorgan till men fortsatt gick alltså huvuddelen till länsstyrelserna. Med ett överflyttat regionalt utvecklingsansvar och därmed ansvaret för bl.a. de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsplanerna ärdet av avgörande betydelse att också de statliga medlen för genomförandet av dessa följer med. Resurser och ansvar måste hänga ihop. Regeringen har genom sina beslut medverkat till att ansvarsfördelningen på regional nivå blir fortsatt otydlig, till men för kraften i det regionala utvecklingsarbetet. beslut om överfört regionalt utvecklingsansvar kan enligt vår mening inte få motverkas av regeringens beslut om de regionala utvecklingsmedlen. Därför måste dessa, tillsammans med resurser för tjänster avsedda för detta arbete som finns på länsstyrelserna finansierade inom det s.k. förvaltningsanslaget, helt överföras till samverkansorganen.
mot · GS02N218 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om certifiering av brunnsborrare. Försäljningen av energibrunnar för värmepumpanläggningar har ökat markant . För många villa- och fastighetsägare är berg-, jord-, mark- och vattenvärme en klok lösning, inte minst med tanke på miljöeffekter och på minskad elförbrukning. Att installera en energibrunn är en av de bästa miljöåtgärder en enskild villa- och fastighetsägare kan göra. Installationerna måste dock göras med största omsorg. En felaktigt gjord installation kan i vissa fall innebära ett hot mot naturresursen grundvatten och således även och enskild grundvattenförsörjning; vissa försiktighetsåtgärder måste därför vidtas vid anläggningen av energibrunn. I landets kommuner hanterar miljö- och hälsovårdsnämnder dessa frågor olika. Hos flera kommuner finns en osäkerhet, och man är därför ytterligt försiktig med tillstånd för borrande av brunnar. För att undvika denna villrådighet skulle tydliga regler om hur borrning skall utföras underlätta inför fattandet av beslut. Det är således av stor vikt att borrning för energibrunnar utförs av kvalificerade yrkesmän. En certifiering som innebär att brunnsborraren både har erforderliga kunskaper och förbinder sig att följa de rekommendationer och krav som tagits fram av genologiska undersökning, SGU, bör därför införas. finns Normbrunn -97, men krav eller riktlinjer om att borrning skall utföras av certifierade och därmed kunniga yrkesmän saknas.
mot · GS02N219 · 2004-09-21 00:00:00 — Ny finansieringsmodell för glesbygdsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa företagsstöd till glesbygdsföretag enligt den finska Finn Vera-modellen. Det stora problemet för företagsetableringar i glesbygden är försörjning av risk- och rörelsekapital. I har ett nytt grepp tagits. bildades bolaget som erbjuder glesbygdsföretag riskkapital och förmånliga lån. Räntorna varierar mellan en halv procent . I handlar det om då Norrlandsfonden eller lånar ut pengar som det är näst intill omöjligt för glesbygdsföretagen att få lån till rimlig ränta i bankerna. I i har FinnVera 1500 företag som kunder. har Finn satsat i . De finska företagen, varav de flesta är småföretagare, är mycket nöjda med Finn Vera-modellen. Byråkratin är minimal. Det tar sällan mer än en månad från ansökan till beslut - oftast bara och ibland . Finansieringen av Finn står och EU för. bör enligt min mening pröva samma modell. Svenska staten måste våga söka nya vägar för att lösa glesbygdsföretagens problem. Enligt min mening bör en i utredas.
mot · GS02N220 · 2004-09-23 00:00:00 — Energiförsörjning för arbete och tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk basindustris behov av ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från övriga på så vis att vi har en betydligt större andel elintensiv basindustri. Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länders ekonomier. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av välfärden. Det finns också betydande industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i öppen konkurrens. Avgörande för om vi skall kunna bevara vår industriella bas är att konkurrensvillkoren är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden konkurrentländerna. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GS02N221 · 2004-09-17 00:00:00 — Pornografi på hotell och konferensanläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att få bort pornografi i TV-utbudet på hotell och konferensanläggningar. I samhället diskuteras alltmer det stora utbudet av pornografi i olika TV-kanaler. Det är en fråga som måste beaktas inte minst ur ett kvinnoperspektiv. Det är förnedrande för kvinnor att det visas pornografi i TV. Det är svårt för exempelvis en barnfamilj att välja bort kanaler med pornografi, då dessa kanaler även har ett utbud som vänder sig till både vuxna och barn. Kommuner och landsting diskuterar i många fall hur man ska förfara för att hitta hotell och konferensanläggningar som inte tillhandahåller pornografi. En möjlighet kan då vara att i sina upphandlingsregler skriva in att man ska använda sig av pornografifria hotell och konferensanläggningar. Flera kommuner och landsting har redan beslutat att införa regler om pornografifria hotell och konferensanläggningar. Därigenom kommer kravet att öka på andra kommuner och landsting att göra samma sak med sina upphandlingsregler. Det är angeläget att riksdag och regering tar beslut i den här frågan som ligger i linje med vad en del kommuner och landsting har gjort. Det borde till exempel vara självklart att det här kravet finns med i de upphandlingar av resebyråtjänster som gör. Såär inte fallet . Den här frågan har fått ökad uppmärksamhet. Men arbetet måste fortsätta. En dialog mellan stat, kommuner och landsting, näringsliv och den fackliga rörelsen kan vara en ingång till att skapa ett gemensamt intresse för att slopa tillgången till pornografi på hotell och konferensanläggningar. Regering och riksdag bör vara pådrivande i detta arbete.
mot · GS02N222 · 2004-09-24 00:00:00 — Konkurrensvillkoren för betong- och cementindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge betong- och cementindustrin samma konkurrensvillkor som konkurrerande branscher. Cement- och betongindustrin betyder mycket för sysselsättningen i . I mitt hemlän län sysselsätter man upp mot 200 personer varav de flesta finns i påÖland. På och i betyder denna industri också mycket. Där handlar det om uppemot 300 personer, varav ca 250 i . Denna bransch är i högsta grad beroende av byggnadsintensiteten i landet avseende såväl byggnader som vägar. Men man är också beroende av att ha vettiga konkurrensvillkor gentemot omvärlden och också gentemot konkurrerande byggmaterial. län är också ett skogslän och att utveckla och förädla träär viktigt för denna region. Det behöver dock inte finnas en motsättning i förhållande till andra branscher så länge man inte med statliga medel snedvrider konkurrensen. För både cement- och betongindustrin och skogsnäringen är det viktigt vilken energipolitik som förs. Det måste vara långsiktiga och stabila villkor som ger rimliga priser. Därför är klimatet för investeringar i energiproduktion oerhört centralt. Det är också viktigt vilka tillväxtförutsättningar som ges i övrigt för att få fart på bostadsbyggande och investeringar i infrastruktur. Om rätt förutsättningar för tillväxt ges i vårt land finns det växtkraft också i cement- och betongindustrin samt skogsnäringen.
mot · GS02N223 · 2004-09-22 00:00:00 — begär att regeringen utreder frågan om återbäring av vattenkraftpengar till vattenkraftkommunerna och vattenkraftlänen. En paradoxal situation råder för Norrlandslänen. Där finns vattenkraft, skog, malm och järn, resurser som har lagt grunden för och starkt bidrar till välfärd. har landets högsta arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer än övriga landet och stor avfolkning. De unga välutbildade väljer ofta att flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Den elektriska energin är en av de viktigaste grunderna för utveckling till välfärdssamhälle. Vattenkraften svarar för cirka hälften av elkonsumtion i hushåll och näringsliv. av vattenkraften produceras i de sju skogslänen, men merparten av den elektriska kraften konsumeras och skapar tillväxt i södra delarna av landet. Längs de norrländska älvarna och sjömagasinen återstår skadorna i landskap och miljöer, erosionen och rasriskerna, stagnerande samhällen, en åldrande befolkning och ett förödmjukande bidragsberoende. Det som hänt i skogslänens vattenkraftkommuner saknar historisk motsvarighet. I inga andra kommuner med nationella naturtillgångar finns motsvarande negativa effekter. Miljöskadorna har blivit större, de få arbetstillfällen som kraftverken gav efter utbyggnaden har blivit allt färre, inte ens fastighetsskatten från de ytterst lönsamma anläggningarna med ett marknadsvärde påöver stannar i kommunerna. Vattenkraften har blivit den svenska statens lukrativa mjölkko. har energibeskattningen tiofaldigats och över hälften av de privata konsumenternas energikostnad går som skatt till staten. Fjolårets vinst för var , vilket innebär ett tillskott till statskassan på . Det är dags att vattenkraftkommunerna och vattenkraftlänen får en politisk och ekonomisk erkänsla för sina uppoffringar och sitt värdeskapande för det gemensamma samhällsbygget. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva. Enligt vår mening är det viktigt att en del av vattenkraftpengarna som genereras i i större utsträckning kan få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Föreningen har underlag och förslag för konstruktiva åtgärder till förmån för de vattenkraftproducerande kommunerna och länen. Vår mening är att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att hitta en modell för återbäring av vattenkraftpengar till de vattenkraftproducerande kommunerna och länen.