mot · GR02Sf39 · 2004-03-29 00:00:00 — har ställt frågor i till både och rådet (irländska ordförandeskapet) där vi pekat på problemet med att tio timmars arbete ger full tillgång till värdlandets trygghetssystem. Europaparlamentariker har krävt svar om vilka initiativ som kommer att tas för att göra regelförändringar som gäller alla EU-medborgare, i syfte att undvika övergångsregler. Frågan har ställts om kommissionen och rådet kommer att föreslå att arbetstagarbegreppet får en ny definition, just för att felutnyttjande av välfärdssystemen ska kunna förhindras. I en interpellation till statsminister har pekat på problemen med tiotimmarsregeln och uppmanat regeringen att ta initiativ på EU-nivå för att lägga fast rimliga och konsekventa regler för den fria rörligheten. Ett konkret krav var att försörjningsplikt ska gälla arbetstagare från alla EU-länder, enligt samma princip som gäller för studenter och pensionärer. Migrationsminister , som svarade på interpellationen , avvisade då fp-kravet om försörjningsplikt. Trots att vi ställt upprepade krav på regeringen har vi mötts av nästan total passivitet. Regeringen har såvitt vi kunnat få fram inte lyft ett finger i för att genomföra de förändringar som skulle minska risken för överutnyttjande av bidrag och därmed göra övergångsregler onödiga. När försöker förändra den tiotimmarsregel, som statsminister kallat skamlig, beskylls vi för att vilja införa ett permanent gästarbetarsystem. Men det är ju tvärtom: vi vill att den som kan försörja sig i skall tas emot med öppna armar och omfattas av samma sociala rättigheter som alla andra. åtog sig äntligen statsminister i det bindande samrådet med inför toppmötet att regeringen skall verka för att reglerna på EU-nivå ändras så att bl a tiotimmarsregeln avskaffas, och därmed försörjningskrav kan ställas och vissa bidrags exportabilitet begränsas. Regler skall gälla alla har en rad förslag på ändrade regler som skulle lösa de eventuella problem som utvidgningen kan föra med sig och göra övergångsregler onödiga. Det rör sig om förändringar av , där vi redan tagit initiativ i . Det handlar också om ökade kontrollinsatser i . En viktig poäng med de förslagen är att det rör sig om permanenta förändringar som skall gälla lika för alla som flyttar till . Den som flyttar till ska kunna försörja sig själv Uppehållstillstånd för arbete skall endast ges till människor som kan försörja sig själva. Den grundregeln, som gäller för studenter och pensionärer, skall gälla medborgare från alla EU-länder. beslut om att tio timmars arbete ger tillgång till hela trygghetssystemet är orimligt. Regeringen bör ta initiativ till en ändring av villkoren för uppehållstillstånd för arbetstagare, liksom till att tiotimmarsregeln ersätts av en ny, rimlig definition av arbetstagarbegreppet. bör även verka för att kravet på egen försörjning tydliggörs i den nya författningens skrivningar om fri rörlighet. Alldeles för många i sitter fast i bidragsberoende. Vi anser att det alltid skall ställas krav på motprestation helst arbete, gärna i kombination med språkutbildning, jobbsökaraktiviteter eller liknande när det gäller friska personer som uppbär försörjningsstöd. Det är fullt möjligt enligt nuvarande lagstiftning. Regeringen bör i samarbete med genomföra aktiviteter som stimulerar kommunerna att pröva nya grepp inom . (Jobbgaranti, tätt samarbete med arbetsförmedlingen, att koppla in privata bemanningsföretag etc.) Socialtjänstlagen bör ändras så att den som korttidsarbetar i men inte har uppehållstillstånd inte har rätt till löpande försörjningsstöd. Familjestöd bara till barn som bor i Reglerna för föräldrapenning, barnbidrag, studiebidrag och bostadsbidrag bör ses över. Huvudprincipen skall vara att de endast skall utbetalas till familjer med barn i . Systemen är skapade för att underlätta barnfamiljers ekonomiska situation givet det svenska skattetrycket och det svenska kostnadsläget. De EU-regler som möjliggör för EU-medborgare att få ersättningar utbetalda till sina hemländer är illa anpassade efter den mångfald av välfärdssystem som finns i , bland annat de generella system som är typiska för de nordiska länderna. bör ta initiativ till att EU-förordning 1408/71 om social trygghet ses över i syfte att begränsa denna exportabilitet. Större insatser mot skattefusk Svenska myndigheter bör ges större resurser att komma åt skattefusk och annan illegal verksamhet. I den svenska modellen spelar facket en viktig roll för att tillvarata arbetstagarnas intressen i fråga om löner och anställningsvillkor, och den rollen kommer självfallet att bestå också i ett läge när inflödet av arbetskraft från andra länder ökar. Det är dock viktigt att slå fast att när det gäller kontrollen av efterlevnaden av lagar och bestämmelser är det en myndighetsuppgift. har yrkat på större anslag till flera berörda myndigheter för denna uppgift. Informationskampanj i de nya medlemsstaterna Varje EU-medborgare som vill arbeta och försörja sig är hjärtligt välkommen till . skall med hjälp av ambassaderna i respektive nytt medlemsland genomföra en informationskampanj riktad till de nya EU-medborgarna om möjligheterna att arbeta i och om villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Syftet är att uppmuntra och välkomna människor som vill komma och arbeta i , medan vi undviker att människor kommer hit med falska förhoppningar. Sammanfattning: Ja till arbetskraft, nej till bidragsberoende EU:s östutvidgning är en av de största händelserna i vår samtid. Vår förhoppning är att utvidgningen bland annat kommer att medföra att vi kan locka människor till för att arbeta. behöver mer arbetskraft, inte mindre. Vi kommer att behöva göra stora insatser för att, i konkurrens med andra EU-länder, få människor att välja vårt land. Därför är det självklart att ska välkomna de människor som vill komma hit, arbeta och bidra till vår välfärd efter . kan inte acceptera någon form av regler som i onödan krånglar till det för människor som vill komma hit för att arbeta. Det är därför vi anser att bör avvisa regeringens skrivelse. Vi är emot dess motivskrivningar, dess retorik och flera av dess konkreta förslag. Vi är emot att tillstånd inte får sökas i , att bostadsfrågan måste vara löst och att regeringen i efterhand ska kunna sätta upp ytterligare hinder för arbetskraft från de nya EU-länderna utan hörande. Vi är övertygade om att det går att få till stånd regelförändringar inom EU under återstoden av detta år, vilket innebär att den övergångstid regeringen föreslår är alldeles för lång. huvudalternativ är permanenta, icke-diskriminerande regelförändringar. Trots att vi ställt upprepade krav på regeringen och själva tagit flera initiativ på EU-nivå har de regelförändringarna ännu inte genomförts. Vi tvingas nu konstatera att land efter land i EU inför övergångsregler som i många fall stänger ute de nya EU-medborgarna från arbetsmarknaden. Det påverkar naturligtvis bedömningen av handlingsfrihet. När en statlig utredning och ett antal andra EU-länder varnar för att kommer att leda till ökat utnyttjande av bidragssystem på grund av EU:s otydliga regelverk, anser vi oss inte ha tillräcklig grund för att avvisa dessa farhågor. I det läge regeringen försatt är det rimliga alternativet att skapa ytterligare en period under vilken regelförändringar kan genomföras. Vår bedömning är att det är möjligt att åstadkomma dessa regelförändringar under återstoden av detta år. Regeringens skrivningar och förslag till övergångsregler sänder en tydlig signal till de nya EU-länderna om att deras medborgare snarare borde stanna hemma än att söka jobb i . Krav på att bostad ska ordnas före inresa, arbetstillstånd som bara kan sökas i hemlandet och hinder för korttidsanställningar leder till obefogat och onödigt krångel för människor som vill komma till för att arbeta. Det faktum att regeringen under beredningsprocessen uppenbarligen varit inne på att låta AMS och facket genom en arbetsmarknadsprövning avgöra vilka som skulle släppas in i talar sitt tydliga språk. Regeringens resonemang riskerar dessutom att få allvarliga konsekvenser för våra relationer med de nya medlemsländerna i EU. liberalerna har en annan grundläggande syn än arbetarrörelsen på människorna och migrationen från de nya EU-länderna. De som kommer från de nya medlemsländerna till gör det enligt vår uppfattning i de allra flesta fall för att förbättra sina egna och sina familjers livschanser. Vår utgångspunkt är inte att de kommer hit för att leva på bidrag eller missbruka möjligheten att arbeta här. När de nya EU-medborgarna kommer för att arbeta här gynnar det oss i , och det gynnar dem och deras familjer. Att mer arbete utförs i är ingen belastning för vårt land eller något problem, utan skapar produktion och välstånd. Regeringen vill anmäla till att kommer att införa övergångsregler för arbetstagare från anslutningsländerna. Det enda liberalerna kan acceptera som materiellt innehåll i en sådan anmälan är ett system utan arbetstillstånd, men som ställer krav på att medborgare från de berörda länderna som vill arbeta i på ett enkelt sätt kan visa att de kan försörja sig. Från gäller regeln med politik för de nya medlemsländernas medborgare. bör regeln också gälla för de gamla medlemsländerna. Vår bedömning är att kravet på att man skall kunna försörja sig själv kan träda i kraft i hela EU senast . Inget arbetstillstånd krävs, men uppehållstillstånd är ett villkor för att arbeta i . Uppehållstillstånd beviljas den som har en anställning som räcker till försörjning. Andra inkomster, som bidrag eller pension från hemlandet eller bankmedel, kan också räknas in för den som vill arbeta deltid. Ansökan om uppehållstillstånd kan lämnas antingen på plats i eller på svensk beskickning. Handlingen utfärdas av efter granskning av anställningsintyg och eventuell kontroll av arbetsgivaren. Tillståndet ska vara kostnadsfritt och handläggningstiden densamma som gäller ansökningar från övriga EU-medborgare. Uppehållstillståndet har normalt en giltighet . För korttidsanställningar utfärdas beviset för anställningsperioden. Efter tolv månaders arbete gäller gängse EU-regler för uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet är inte knutet till en särskild arbetsgivare, utan arbetstagaren har möjlighet att byta jobb utan att ansöka på nytt. Någon reglering av vad som är en inkomst man kan försörja sig på är inte nödvändig det ankommer på att göra en rimlig bedömning av detta. Myndighetskontrollen av företag i kombination med de svenska fackföreningarnas starka ställning är tillräckligt skydd mot eventuella oseriösa arbetsgivare. Den som beviljats uppehållstillstånd har tillgång till det svenska trygghetssystemet på samma villkor som andra som arbetar och bor i . De särskilda reglerna för medborgare från anslutningsländerna skall enligt vår mening bara gälla , från 2004. Under den tiden bör regeringen arbeta aktivt för att genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att den av oss angivna synen på försörjningskravet skall bli förenlig med gemenskapsrätten och fortsatta övergångsregler därmed undvikas. I det fall regeringen bedömer att övergångsperioden bör förlängas måste regeringen återkomma till för förnyat ställningstagande. I regeringens skrivelse nämns möjligheten att vid behov återinföra arbetsmarknadsprövning för arbetstillstånd. Om regeringen vill ta ett sådant ställningstagande måste regeringen återkomma till . Som framgått motsätter vi oss en sådan vidgning av övergångsreglerna. I regeringens skrivelse redogörs för ett antal traditionella LO-krav. De är att se som inlägg i den aktuella diskussionen och kallas ofta med en förskönande omskrivning ordning och reda på arbetsmarknaden. Men de är mer ett uttryck för LO:s maktambitioner än förslag som hör hemma i detta sammanhang. Allmänt sett, om lönearbete försvåras såsom regeringen föreslår, leder det till ett fortsatt omfattande svartarbete med tillhörande kriminell verksamhet. Dessutom kommer fler nya EU-medborgare att välja att arbeta i som egenföretagare. Vi ser i och för sig inget problem med det utan välkomnar företagare. Men regeringens krav krånglar till livet för en del som hellre skulle vilja arbeta som anställda. Det gäller bland annat kravet att göra huvudentreprenörer ansvariga för underleverantörers skatter och sociala avgifter. Problem och kontroller bör i stället lösas av skattemyndigheterna genom systematiska kontroller eller oanmälda inspektioner. Auktorisation och krångel för bemanningsföretag är heller inte önskvärt. är uppenbarligen efterfrågade, fyller en uppgift, och hjälper bland annat ungdomar och invandrare att komma in på den ofta slutna arbetsmarknaden i . Skärpta krav och tidsbegränsade F-skattsedlar är motsatsen till vad som behövs. Problemet i är att det är svårt och krångligt i många fall att få F-skattsedel och det har liberalerna länge kritiserat. Att kontrollera olagligheter finns det goda möjligheter för och det måste vara en resurs- och prioriteringsfråga för . En ökad facklig övervakning av löner och arbetsvillkor i företag som har tecknat kollektivavtal, men där facket inte har medlemmar, är inte heller något som bör införas. Facket skall få sitt mandat genom att vinna de anställdas förtroende inte genom en lagstiftning som vidgar fackets inflytande till företag där det inte vunnit någon anställds förtroende.