ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub473 · 2004-10-05 00:00:00 — Den är mer än tvåår försenad om regeringen haft ambitionen att låta fatta beslut som inneburit en direkt fortsättning på den tidigare forskningspropositionen. Tyvärr har regeringen inte lyckats svara mot de uttalade förväntningarna. sände de sju tyngsta statliga forskningsaktörerna en gemensam skrivelse till regeringen, där man uttrycker ett starkt behov av ett resurstillskott till svensk forskning. Man menar samfällt att ett tillskott på 7,5 miljarder är nödvändigt för att inte ska halka efter som ledande forskningsnation. Den statliga finansieringen för den civila forskningen skulle då nå av BNP. Regeringen har dock inte kommenterat detta behov . När landets främsta företrädare för forskning samfällt vänder sig till regeringen och uttrycker sina farhågor måste de enligt få ett relevant svar. Forskningens betydelse för vårt välstånd och vår framtid är vanligen underskattad inom politiken. Trots att man ofta talar om forskningens betydelse uteblir substantiella beslut. Utgifter för forskning ses som en budgetbelastande kostnad bland andra. I stället bör man se kostnader för forskning som en investering för framtiden. En kortsiktig kostnad ger en långsiktig inkomst. Kunskapsbranschen är framtida "basindustri" och vår mest bärkraftiga bro till framtida välstånd. Utbildning och forskning påverkar framtiden mer än något annat samhällsområde. Samhället och medborgarna har stora förväntningar på denna sektor som en motor för framåtskridande, kanske framförallt som en motor för fortsatt välfärd. Mot denna bakgrund satsar - utöver regeringens - ytterligare för att befästa forskningens betydelse för samhällets framtida välstånd. Det finns flera problem som pockar på en lösning, utöver den bristande finansieringen. Ett exempel är att balansen förskjutits så att universiteten litat alltför mycket till konjunkturberoende externa medel. Att vara utlämnad till kortvarig och osäker varierande finansiering är en starkt hämmande faktor. Att så stor andel av forskarens tid måste läggas på själva finansieringen beskrivs av många som ett mycket större problem. Många institutioner har över hälften av sina resurser från extern finansiering. Det innebär att en stor del av de fasta anslagen tas i anspråk som medfinansiering av externa projekt. Utrymmet för fritt vald forskning blir då minimalt, både avseende tid och ekonomi. Utvecklingen hotar bredd och mångfald i forskningen. Ytterligare exempel är de små möjligheter till fortsatt forskning för de disputerade, så kallade post doc-tjänster. Detta problem har dock i viss utsträckning beaktats i årets budgetproposition, något som välkomnar. Den seniora forskningen har starkt minskat . Det är ännu ett exempel bland behoven av strukturella förändringar. presenterade näringsministern och utbildnings- och forskningsministern innehållet i "Innovativa - en strategi för tillväxt genom förnyelse". Skriften tillför i sig inte särskilt mycket, utan i allt väsentligt kvarstår frågetecknen till den dag då forskningspropositionen ligger på bord. Vår forskningspolitik har tidigare presenterats i motion 2003/04:Ub509 Forskning.
mot · GS02Ub478 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdiga fakultetsanslag för som för andra universitet i motsvarande storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av grunderna för beräkning av fakultetsanslag. i landet med jämförbar storlek har så lite fakultetsmedel som . Skulle samma principer för anslag gälla för som t.ex. för skulle få ytterligare dryga . Detta enligt egna beräkningar. Regeringens beräkningar av hur mycket fakultetsanslag respektive lärosäte ska erhålla är inte kända. Detta är oanständigt. Universiteten måste kunna beräkna hur stort anslag som ska erhållas och utifrån vilka beräkningsgrunder fakultetsanslagen ges. bör ge regeringen uppdrag att redovisa beräkningsgrunderna för fakultetsanslag. har tack vare mycket framgångsrik forskning lyckats dra till sig externa medel och kan därmed uppehålla god kvalitet. Men detta är ingen långsiktig lösning. ska självklart ha lika stora statliga anslag som övriga universitet i landet. Våra professorer ska inte behöva använda stora delar av sin tid för att söka efter pengar, de ska forska. Nedanstående tabell kan visa hur olika tilldelningen är till landets olika men dock jämförbara universitet. Vi vill ha en mer rättvis fördelning utifrån universitetens uppdrag såsom grundutbildningskvot och forskning.
mot · GS02Ub483 · 2004-10-01 00:00:00 — Ökad jämställdhet i de svenska skolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever i skall ges undervisning i feminism och genustänkande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läroböcker och annat material skall granskas ur ett genusperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att homo- och bisexuella och andra sexuella relationer tas upp i sexualundervisningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärare utbildas i feminism, genustänkande och HBT-kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställdhetsplaner på svenska skolor uppdateras och efterföljs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lagstiftning tas fram för att garantera elever i skolan samma rättigheter som diskrimineringslagarna ger anställda. Redan från födseln gör fördomar och uppfostran att tjejer och killar får olika möjligheter och förutsättningar. Detta förstärks inte minst . Skolan är den plats där ungdomar tillbringar mest tid under sin uppväxt. Det är här man formas, utvecklas och förbereds för sitt vuxna liv. Det ligger på skolans ansvar att ge eleverna en undervisning där man redan från början lär sig att arbeta mot könsdiskriminering, sexuella trakasserier och där man uppmuntrar unga att bryta de traditionella yrkesvalen. Läroböcker och annat material ska granskas ur ett genusperspektiv. Alla elever ska ges undervisning i feminism och genustänkande. För att även undvika fördomar om t.ex. sexuella läggningar bör det ges mer utrymme för att ta upp homo- , bi- och andra sexuella relationer. Det ska finnas kompetens på området. De nyutbildade lärarna måste ha större förkunskaper i hur man t.ex. motverkar och förebygger sexuella trakasserier. Detta är ytterst nödvändigt när många tjejer öppet utsätts för detta. Tydliga tendenser på ett sexualiserat språkbruk med nedvärderande beteckningar för särskilt tjejer förekommer överallt. Jämställdhetsplaner och handlingsplaner mot sexuella trakasserier på varje skola måste utvärderas, utvecklas och framförallt aktivt användas.
mot · GS02Ub487 · 2004-10-04 00:00:00 — Lokala studiecentrum och distansutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över det ekonomiska ansvaret för lokala studiecentrum och distansstudier. I pågår studier över hur lokala lärocentrum påverkar möjligheterna till postgymnasiala studier för personer som kommer från hem där föräldrarna saknar egen sådan utbildning. Resultaten visar att rekryteringen till högskoleutbildning är i det närmaste omvänd jämfört med studenter vid högskolor knutna till campus. Studierna visar också att människor blir hårt bundna till hemorten efter . Därför är lokala studiecentrum och studier bedrivna via olika former av distansstudier av yttersta vikt för att höja utbildningsnivån och rekrytera människor till högre studier. Det finns ett behov av att se över kommunernas satsningar för att ge fler möjlighet att läsa högskoleutbildningar.
mot · GS02Ub488 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder i syfte att garantera eleverna fri skolmat. I FN: s konvention för barns bästa står att barnets bästa ska komma i första rummet. När elever vid våra gymnasieskolor tvingas betala för skolmat stängs vissa ute. En avgift, om än aldrig så låg kan vara en stor kostnad för den samlade ekonomin, inte minst i de fall då det finns fler barn i familjen. Att inte äta en fullgod kost till lunch leder tyvärr till att studieresultaten blir sämre och detta är mycket kostsamt för den enskilde eleven, men också en dålig investering utifrån ett större samhällsperspektiv.Vi vet att barn och ungdomar behöver vällagad och god mat för att växa och kunna studera och tillgodogöra sig kunskap. De kommuner som avgiftsbelägger gymnasieskolans mat riskerar att få ett antal ungdomar som väljer bort lunchen. Dessutom vet vi att kostvanorna har förändrats till det sämre. Därför bör åtgärder vidtas i syfte att garantera eleverna fri skolmat.
mot · GS02Ub490 · 2004-10-05 00:00:00 — Kvinnohistoria som en obligatorisk del av historieämnet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av kvinnohistoria som en obligatorisk del av historieämnet. Sedan den svenska kvinnan blev myndig och fick rösträtt har hennes ställning stärkts och möjligheterna att förverkliga sina drömmar har kraftigt ökat. Vi bor nu i världens mest jämställda land och detta har vi lyckats med genom hårt arbete som pågått . Reformkrav som fördes fram förutom rösträttsfrågan och myndighetsfrågan var: Ordentliga utbildningsmöjligheter för kvinnor på universitetsnivå Vidgade arbetstillfällen, även statliga tjänster Kvinnligt inflytande på bostadsbyggandet De tre första punkterna är genomförda medan den sista ännu inte blivit genomförd till fullo. För att kunna förstå, ställa krav och aktivt delta i samhällsutvecklingen och effektivt driva jämställdhetsarbetet krävs kunskap även i kvinnohistoria. Det är skolans ansvar att själv påverka, ställa krav på och fråga efter läromedel som utgår ifrån könsskillnader och olikheter i flickors och pojkars utveckling, intressen, behov och erfarenheter så att förlegade och könsstereotypa läromedel uppdateras eller tas ur bruk. publicerades rapporten och text - När kan man tala om jämställdhet i fysikläromedel? (nr 99:448). har drivit ett begränsat projekt att granska fysikläromedel ur ett jämställdhetsperspektiv. Slutsatsen i rapporten är den att läromedel som vänder sig till både flickor och pojkar är öppna för mångfald och inbjuder läsaren till en gemensam konstruktion av kunskap. Däremot bidrar tyvärr läromedel som utesluter kvinnliga perspektiv till att återskapa de orättvisor som jämställdhetssträvandena försöker råda bot på. Mycket har gjorts men det är fortfarande mycket kvar att göra. I en kommentar till de av regeringen fastställda kursplanerna () påpekar bl.a. att frågor som rör jämställdhet och könsroller tas upp såväl i den gemensamma texten för de samhällsorienterande ämnena som i kursplanen för historia. I kursplanen sägs redan under ämnets syfte att ämnet skall "ge möjlighet att leva sig in i gångna tider och de förutsättningar som funnits för män, kvinnor och barn i olika kulturer och samhällsklasser". Dessa frågor behandlas även i avsnittet om ämnets karaktär och uppbyggnad. Kursplanerna för gymnasieskolan fastställs av . I regeringens proposition 1994/95:164 påpekar regeringen att elevernas, särskilt flickornas värld och erfarenheter saknas ofta i läromedlen. Kvinnornas insatser i historien osynliggörs, vilket får konsekvenser för flickornas självkänsla. Läromedlen har inte heller införlivat aktuell genusforskning om flickors och pojkars olika förutsättningar för lärande. Deras spegling av världen blir inte mindre problematisk mot bakgrund av att forskningen visar att flickor tenderar att lita mer till läroböckernas text än vad pojkarna gör. Förutom förnyade och bättre läromedel behövs ökad kunskap i ämnet samt en attitydförändring hos många skolledare och lärare. Kvinnohistoria bör införas som en obligatorisk del av historieämnet.
mot · GS02Ub492 · 2004-10-04 00:00:00 — Kunskap om kooperation i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mer kunskap om kooperation i skolan. Det började men en tunna sill . fick vi lära oss när vi var på studiebesök på KF:s provkök, något som var nytt för många av oss. Att kooperation är mer än insåg vi när vi diskuterade barnomsorgens utveckling från HSB:s första barnstugor till dagens förskola med läroplaner. Kooperation har skapats av människor som tillsammans har tagit tag i sina egna vardagsproblem. Kooperationen har sedan utvecklats till både små och stora företag. Kooperation handlar både om samarbete, demokrati och solidaritet, begrepp som vi behöver göra verkliga också i dagens samhälle. Ledstjärnan för kooperationen är att tjäna varandra, inte att tjäna på varandra. Kooperationen är också stor inom sina branscher, inte sällan av branschen. Till detta kommer också utvecklingen av små lokala kooperativ. Därför är det också viktigt med mer kunskap om kooperation i skolväsendet, allt ifrån förskola till högskolor och universitet. Kooperation är långt ifrån gårdagens sätt att lösa människors vardagsproblem. Kooperation har lösningar för framtiden, bilpooler, IT-caféverksamhet, arbetskooperativ med mera. Det är viktigt att dagens elever får lära sig hur de själva kan vara med och lösa sina problem. På flera skolor driver eleverna cafeterior i kooperativ regi utan att ens inse att det är kooperation de sysslar med. Kooperation är svenska, matematik, bokföring, samhällskunskap och föreningskunskap i ett. Det begrepp som dagens moderna kooperation använder sig av är social ekonomi. Det är en gångbar möjlighet för dagens unga att kunna skapa ett alternativ till rent privat verksamhet. Då måste dagens ungdomar också få information och kunskaper om kooperationens möjligheter. Detta bör i första hand ske i skolan, som ett led i den vanliga utbildningen om vårt samhälle. Utveckling av företagsidéer och nya produkter kan ske i kooperativ form med ett lägre ekonomiskt risktagande för var och en, eftersom det är flera tillsammans som står för insatserna. Många unga människor är också mycket kritiska till rent kommersiell företagsamhet och väljer att i stället sätta människan i centrum. I universitetsvärlden efterfrågas det ofta möjligheter att kunna utveckla sina idéer i kooperativ form. Det handlar om hur verksamheter och organisationer med social ekonomi som inriktning ska kunna få större utrymme inom den högre utbildningen. Med stöd av kooperationen och från lokala utvecklingscentrum skulle fler idéer kunna bli förverkligade och öka tillväxten i vårt land. Det gäller bara att veta hur man ska gå till väga. Mer kunskap behövs om kooperation och hur den kan utvecklas på alla nivåer i dagens skolor.
mot · GS02Ub493 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiestödsformer för komvuxstuderande. I finns i huvudsak två olika studiestödsformer till studerande. Den ena kallas studiehjälp och den andra kallas för studiestöd. Studiemedel erhåller de personer som studerar på eftergymnasial nivå, till exempel högskola och universitet. Studiehjälp erhåller personer som är och som studerar på gymnasial eller på grundskolenivå, till exempel i gymnasieskolan eller på komvux. Som komvuxstuderande har man oftast lagt gymnasieskolan bakom sig. Att ta studenten innebär för de allra flesta ett steg in i vuxenvärlden. En artonårig komvuxstuderande borde ha tillgång till samma studiemedelssystem som andra studenter på eftergymnasial nivå. är glappet för stort mellan de två studiestödsformerna. Den problematik som detta innebär för många komvuxstuderande måste tas i beaktning.
mot · GS02Ub494 · 2004-10-05 00:00:00 — En gymnasieskola som når alla elever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hitta lösningar på problematiken med de ungdomar som riskerar att falla ur gymnasieskolan. Helhetssyn och sammanhang är ord som återkommer regelbundet i propositionen. Det perspektiv och mål som tidigare funnits inom dokument som styr vård och omsorg tycks nu ha nått skola och utbildning. Denna helhetssyn har haft svårt att genomsyra vårdsektorn. Det betyder att det finns anledning att anta att om denna grundsyn ska få genomslagskraft i skolan så räcker det inte med att skriva in detta i en proposition och sedan i en ny läroplan. Vi konstaterar att helhetssynsgrunden lett fram till att den proposition som regeringen presenterade (2003/04:140) på allvar vill utveckla en verksamhetsförlagd utbildning jämställd med den skolförlagda utbildningen. Den lärlingsutbildning som propositionen beskriver är en stor och välbehövlig nyhet och att dessutom en särskild yrkesdelegation - och inte - ska ansvara för dess tillkomst inger förtroende. På detta sätt möter propositionen krav från inte minst elever om att kunna välja den lärstil som är bäst avpassad för de elever som har ambitionen att uppnå en gymnasieexamen. Men det finns en tredje kategori som också finns i våra gymnasieskolor, eller åtminstone borde finns där. I nämnda propositionen finns de med i den statistik som säger att en av fyra elever slutför inte sin gymnasieutbildning, en av fem på det individuella programmet slutför gymnasieutbildningen. Propositionen talar om 11 steg mot ett gymnasium som omfattas av en helhetssyn för alla elever. Det behövs ett steg 12 för att möta den kategori som benämner "de icke-nådda". Det är elever som varken kommer att nås genom insatser i en verksamhetsförlagd eller en skolförlagd gymnasieutformning. Vi föreslår att särskilda insatser görs för att nåäven de ungdomar som är i rikszonen att falla ur gymnasieskolan. Med förebyggande insatser i gymnasieskolan skulle många av dessa därmed undvika att senare hamna på samhällsomhändertagande anstalter och liknade. Det är angeläget att kunna möta den problematik som kännetecknar denna kategori av elever. De som inte klarar av utbildning eller att få arbete passiviseras och isoleras och riskerar att hamna i utanförskap, kanske i kriminalitet och slutligen institutionaliseras. Andra i denna kategori vandrar genom systemet av missriktade arbetsmarknadsåtgärder med kurs efter kurs och utbildning efter utbildning samt praktikplatser utan att lyckas få fotfäste på arbetsmarknaden.
mot · GS02Ub499 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i kursplanen för lågstadium bör införas krav på obligatorisk simundervisning från det barnet börjat första klass. Den mest onödiga dödsorsaken bland barn och unga i vårt samhälle är drunkningsdöden. har det funnits en oroande tendens till ett ökat antal drunkningsfall i vår land. En viktig förebyggande insats är simundervisningen som i landets kommuner ser olika ut och ibland är mycket otillräcklig för det enskilda barnets färdigheter att klara av en nödsituation i vattnet. Det bör åläggas kommunerna ansvar att obligatorisk simundervisning skall ske i skolundervisningen från det att barnet börjat i första klass. har tidigare haft simundervisning som obligatorium i skolundervisningen och på detta sätt lyckats hålla ner dödstalen gällande drunkningsdöd.
mot · GS02Ub501 · 2004-10-04 00:00:00 — Betygsfri antagning till gymnasiet tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförs om betygsfri antagning till gymnasiet. Dagens intagning till våra gymnasieskolor bygger i mycket på betygspoäng. Dessutom ska våra elever ha godkänt i matematik, engelska och svenska från . Många elever saknar godkänt i något av dessa tre ämnen, men har stor kompetens i annat. Risken finns att bilden av elevernas kompetens blir för snäv med detta synsätt. Därför bör en översyn av andra intag till gymnasiet göras som exempelvis fri intagning, arbetsprov, diagnostiska prov och andra vägar för att bredda intagning till gymnasiet och inte slå ut ungdomarna utan stärka dem.
mot · GS02Ub504 · 2004-10-04 00:00:00 — Brister i utbildningen av funktionshindrade tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdering skall ske av utbildningsinsatser för funktionshindrade. Endast en av 63 kommuner i Specialpedagogiska institutets undersökning kräver systematisk kvalitetsredovisning av de upphandlade privata utbildningsleverantörerna på vuxensidan. Personer som har funktionshinder kan ha en lägre utbildningsgrad som, förutom sitt funktionshinder, gör dem extra sårbara på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är därför högre och en kvalitativ kompetenshöjning nödvändig i många fall. Ett rekryteringsbidrag infördes för att bland annat kunna stödja funktionshindrade med kompetenshöjning. Jag delar handikapporganisationernas oro för att det inte har skett i den omfattning och med den kvalitet som var tänkt. Kommunerna är skyldiga att garantera medborgare med funktionshinder rätt till stöd i vuxenutbildning, men erfarenheten visar att man har dålig kunskap i kommunerna om hur man skapar tillgänglighet. Kommunerna brister också i arbetet med rekryteringen av personer med funktionshinder till utbildningarna. Endast hälften av de tillfrågade kommunerna arbetar med direkta rekryteringsinsatser. Det är angeläget att de medel som avsätts till stödjande åtgärder redovisas med en systematiskt kvalitetsredovisning.
mot · GS02x-fp1088- · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge en befintlig myndighet i uppdrag att upprätta ett handlingsprogram försuicidprevention. Självmord är den vanligaste dödsorsaken för män mellan och den näst vanligaste för flickor och kvinnor upp till . 2001 tog 1 552 människor i sina liv. Det är så många som dog i trafiken. Trots detta satsas endast en bråkdel av de pengar som anslås för minskad trafikdöd till suicidprevention. uppmärksammades för Suicidprevention med tända ljus på många ställen i vårt land. uppmärksammades också att fortfarande saknar ett handlingsprogram för förebyggande av självmord, något som WHO rekommenderat och bl a och redan har. Det kan vara svårt för omgivningen att upptäcka när en människa går i självmordstankar, men ett handlingsprogram syftar till kunskap och kompetens samt rekommendationer och åtgärdsplaner kring förebyggande insatser och information kring den svåra problematik som ämnet utgör. En handlingsplan skall syfta till en nollvision, inga fler självmord. En handlingsplan kan bli ett stort stöd för anhöriga och personal i skola och arbetsliv. Regeringen bör utse en myndighet som får svara för framtagandet av denna handlingsplan.