mot · GS02N410 · 2004-10-04 00:00:00 — Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Det handlar om att tillförsäkra landet säkra elleveranser till rimliga priser och med en miljömässigt hållbar energipolitik som grund. De flesta energislag har negativa effekter på miljön. Energipolitik kan därför inte ses isolerat från ekonomi och miljö. Sedan folkomröstningen om kärnkraft har det nu snart gått . Förutsättningarna för energipolitiken har drastiskt förändrats. Avregleringen av energimarknaderna, tydligheten av en framväxande risk med växthusgaser samt ökat säkerhetstänkande kring kärnkraft och en skönjbar lösning på dess avfallsproblematik är nya omständigheter . Energiförsörjningen ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den svenska kärnkraften ska fasas ut ur energisystemet först när den kan ersättas med förnybar energi. Mångfald bör eftersträvas, och investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi och småskalig vattenkraft bör stödjas. Det behövs ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft ska begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet ska vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minimeras och att tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden säkerställs. är för en fri energimarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre priser. Uppföljningar av avregleringarna behöver göras. Den övervakande myndigheten bör ges bättre verktyg för att kunna vidta åtgärder mot de företag som inte följer gällande lagar och förordningar. anser det självklart att måste ha ett europeiskt perspektiv på energipolitiken. Vi redovisar i denna motion ett antal frågeställningar och perspektiv som borde tjäna till vägledning för regeringens arbete. ska med sina goda förutsättningar sträva efter att bli nettoexportör av el till . anser att regeringen saknar en aktiv och långsiktig energipolitik. Regeringens energipolitik präglas istället av en kortsiktighet som missgynnar såväl konsumenter och producenter som svensk basindustri. har föreslagit att en energipakt för miljö och tillväxt ska formas. Den ska vara politiskt bred för att skapa de långsiktiga och stabila villkor som energibranschen och hushållen så väl behöver. För att komma till rätta med den stora elkonsumtionen för uppvärmning av bostäder och lokaler föreslår vi ett investeringsbidrag till bostadsägare som byter bort direktverkande eluppvärmning mot ett annat värmesystem. föreslår också resursförstärkning för att främja forskning om vätgas och solcellsbaserad energi. 5.3Ökad sårbarhet i elsystemet9 5.10Regeringen tror att fler mätningar löser problemen14 6.1.1Förhållandena är inte som 198018 6.6Avregleringar för att stimulera utbyggnad21 6.8Solcellsel och vätgasbaserad energi22 7.1.1Investeringsbidrag för byte från direktverkande 9.1Europa klarar inte utsläppsmålen29 9.3Sveriges roll i energisystem32 9.4Regeringen måste sluta tänka svenskt på energipolitikens 9.5Energibesparingar viktig strategi för att minska 10.1Miljöavgift på importerad kolkraft35 10.3Utveckling mot större företag36 11.1Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system37 11.2Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el37 11.435:2 Insatser för effektivare energianvändning37 11.535:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion38 11.635:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft38 11.835:6 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser39 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella som internationella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Utredningen om energiskatter bör arbeta med inriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att tillse att elbrist inte uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att handläggningstider för koncessionsärenden måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhemska förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiforskning och energiteknisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivåer för koldioxidavgifter i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förkorta handläggningstiderna för koncessionsärenden på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör satsa på att främja omställningen till förnybara bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för en ökad driftssäkerhet och minskade strömavbrott. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja den övre gränsen för när elproducerande vindkraftverk får erhålla s.k. miljöbonus.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa eller kraftigt höja den övre gränsen för när producenter kan konsumera egenproducerad el utan elskatt.1 beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 21 Energi med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för enligt uppställning: Regeringens förslag, tusental kronor Anslagsändring, tusental kronor 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:6 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser Nytt anslag: Stöd för villaägare att byta bort direktverkande el Nytt anslag: Solcells- och vätgasenergiforskning Summa totalt för utgiftsområdet 1Yrkandena 4-6, 12, 14, 15, 20 och 21 hänvisade till SkU. Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Den goda tillgången till vattenkraft bidrog i högsta grad till den industriella utveckling som lade grunden för den svenska välfärden. Men de flesta energislag har en negativ påverkan på miljön. Energipolitik måste därför gå hand i hand med både ekonomi och miljö för att en hållbar utveckling ska kunna nås. Begreppet hållbar utveckling, definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Genom att betona generationsperspektivet, återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar, vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Förvaltarskapet gäller både de egna personliga resurserna och de materiella värdena: miljö och naturresurser. Vi ska agera på ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete till kommande generationer. Enligt Energimyndighetens statistik uppgick energitillförseln i till . Medeltemperaturen var högre än normalt. Detta kan anses ha en dämpande effekt på efterfrågan på energi dååtskilligt av det som efterfrågas används till uppvärmning av lokaler och bostäder. Elproduktionen uppgick till . Enligt motsvarande statistik förväntas energianvändningen öka något till . Medeltemperaturen förväntas även bli högre än normalt men något lägre än 2003. förväntas den totala produktionen av el uppgå till . Enligt Energimyndighetens prognoser förväntas den totala tillförseln av energi bli 650 respektive respektive 2006. Elproduktionen beräknas öka till och . Som diagram 1 visar har den svenska energiförsörjningen försämrats . Det finns en rad förklaringar till detta men den helt dominerande förklaringen är att vattenkraften inte haft möjlighet att producera så mycket el som . Detta har till stor del berott på att vattenmagasinen haft för låg vattennivå långa perioder. Kraftvärmen har under 2002-2003 sett en markant tillväxt på medan kärnkraft och vindkraft stått relativt stilla. Ett positivt exportnetto 2001-2002 har förbytts till att vi nettoimporterade . Konsumtionen har ökat något jämfört med det närmaste föregående året. Energitillförsel i 2003-2006 TWh1 5.3Ökad sårbarhet i elsystemet Till skillnad från vad många tror är sårbart för strömavbrott. De har förekommit . kostar avbrotten åtskilliga tiotals miljoner och ibland . drabbades av det största strömavbrottet dittills. Orsaken var en brand i en transformator vid . Hela och delar av blev strömlöst. blev tusentals människor fast i tunnelbanevagnar och hissar i efter ett strömavbrott mitt under . blev över 100 000 göteborgare utan ström efter ett snöoväder. är som mest 100 000 människor utan ström efter en kraftig storm i . På grund av tung blötsnööver och blev ungefär 70 000 elabonnenter utan ström i . I blev 50 000 människor utan ström 2002 efter en tunnelbrand i i nordvästra . Elektronikindustrierna i drabbas hårt. Den genomsnittliga avbrottstiden var för en elkund på landsbygden och kund. Det senaste större strömavbrottet var när stamnätet i hela slogs ut. Flera miljoner människor i både och blev utan ström . Arbetsplatser tystnade, tågen stannade, datorer slocknade. På begäran höll näringsutskottet en hearing för att analysera problemet. menade att det behövs ombyggda ställverk och förstärkta stamnät, särskilt i . Man genomför nu en tillfällig lösning som man hoppas ska fungera . Varje stort strömavbrott är kostsamt för samhället. De riskerar också tryggheten i sjukvård och andra viktiga institutioner. Regeringen måste ta ett större ansvar för de elavbrott som sker. Det är mänskligt att fel inträffar, men det måste finnas system som täcker upp även för misstag. visar oss med all önskvärd tydlighet att säkerheten i elsystemet måste förbättras. Att så mycket ström måste ledas på osäkra ledningar från norra till har i grunden med regeringens felaktiga energipolitik att göra. På grund av oklara spelregler har naturgaskraft inte byggts i den omfattning som varit möjlig. Kärnkraften läggs ner där den som mest behövs. anser att regeringen måste utreda driftssäkerheten i elsystemet och återkomma till med förslag på hur det ska förbättras. har energianvändningen ökat markant i . Framförallt är det transportsektorns energianvändning som har ökat. Dock har ökningstakten avtagit och har temperaturvariationerna tydligt påverkat energianvändningens storlek har elanvändningen ökat med i genomsnitt . Ökningen var kraftig , därefter har ökningstakten dämpats. steg den faktiska elanvändningen totalt. I enlighet med energipolitiska beslut ska de två kärnkraftsreaktorerna i avvecklas. Dessutom ingick i beslutet ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Den första reaktorn, , togs ur drift . Den andra reaktorn skulle enligt regeringens tidigare bedömning stängas senast före utgången av , under förutsättning att bortfallet av produktion kan kompenseras genom minskad elanvändning och ökad tillförsel av ny elproduktion. En förnyad prövning av om villkoren är uppfyllda gjordes av . Vare sig regeringen eller fann att villkoren var uppfyllda. När på nytt prövade frågan beslutades att skulle inbegripas i de övriga förhandlingarna om kärnkraftens avveckling som rör övriga reaktorer. Generaldirektören för har utsetts av regeringen att förhandla om kärnkraftens framtid med ägarna till de svenska kärnkraftverken. Förhandlingarna ska lägga grunden till ett avtal om under vilka villkor hälften av elproduktionskapacitet ska bedrivas. Regeringen har tidigare krävt att skulle leverera förslag till åtgärder innan . När detta inte skedde stod det klart att förhandlingarna mellan regeringen och kraftindustrin inofficiellt brutit samman. Regeringen ger i budgetpropositionen besked om att man inte kommer att stänga någon reaktor utan att tillfråga . Det är positivt. anser att kärnkraften ska fasas ut, men först när den ersätts med alternativ som inte försämrar miljön. Något sådant alternativ som sparar miljön men inte riskerar vår basindustri existerar inte . Att föra förhandlingar med kärnkraftsindustrin om en nedläggning av fungerande kärnkraftverk har visat sig vara helt fruktlöst. Regeringen borde befria från sitt uppdrag och istället skapa förutsättningar för en bred politisk uppgörelse om kärnkraften. beslutade i enlighet med regeringens proposition 2002/03:40 Elcertifikat för att främja förnybara energikällor att införa ett system med elcertifikat i . Energikonsumenter är nu ålagda att köpa in ett visst antal elcertifikat i förhållande till hur stor konsumtionen är. Andelen certifikat som åläggs konsumenten ökar och den som inte uppnår detta åläggs att betala vite. Certifikaten säljs av dem som anses vara miljövänliga elproducenter. ansåg att borde ha avslagit regeringens proposition. Förslaget är mycket krångligt för dem det berör. Istället yrkade på att låta tillsätta en utredning om hur ett fastprissystem för förnybar energi skulle kunna införas. anser att systemet med elcertifikat inte har en möjlighet att uppfylla de miljömål som enligt EG-direktiv ska uppfylla. Modellen riskerar att slå ut mindre elproducenter samt hindra nyinvesteringar i förnybar energi som för stunden inte är kostnadseffektiv. anser att det var orimligt att elcertifikatssystemet helt skulle betalas av konsumenten på kort sikt. Enligt regeringen ska av elkonsumtionen vara elcertifierad . Förutom administrationskostnaden för varje elkonsument tillkommer kostnaden för certifikaten. varnade redan vid införandet att detta skulle bli dyrbart för den vanlige elkonsumenten. För ett hushåll som använder 20 000 kWh är årskostnaden . har fått rätt i sin analys om krångligheten i systemet och att det inte är det bästa alternativet för miljön. Enligt en rapport från går en halv miljard av de totalt som svenska hushåll nu betalar för certifikaten till att administrera certifikaten och till moms. blir alltså inte särskilt mycket grönare. De "gröna" elcertifikaten stänger också effektivt dörren för nya förnybara energikällor som ännu befinner sig på utvecklingsstadiet. De just nu billigaste förnybara energiproducenterna tar hem spelet helt. Redan lönsamma företag som producerar el i interna kraftvärmesystem blir stora vinnare av elkonsumenternas inbetalda pengar. Detta ligger inte i samhällets intresse. har elcertifikaten till stor del gått till el som producerats i biobränsleeldade kraftvärmeverk. Certifikaten skapar därmed en likriktning bland de förnybara energikällorna som är osund. Av de 395 700 certifikat som beviljats är inte mindre än 314 900 stycken biobränsle, 74 100 stycken vattenkraft och 6 700 stycken vindkraft. Elcertifikaten kan dessutom ifrågasättas ur skatterättslig synpunkt. Enligt 8 kap 3 § regeringsformen skall föreskrifter om skatt meddelas genom lag. kan inte lämna över till annan att besluta föreskrifter om skatt. Trots det har nu överlåtit till elleverantörer att bestämma hur mycket var och en ska betala. Kvotpliktsavgiften skiljer sig inte från energiskatt i övrigt. En sådan delegation strider därför mot regeringsformen. Elcertifikat på elräkningar är juridiskt tveksamma. Systemet med elcertifikat var redan från början ett plottrigt och ogenomtänkt system. Undantag gjordes för en rad branscher som man annars ansåg skulle drabbas alltför hårt. har fler branscher hört av sig med uppvaktningar till näringsutskottet. Det är tydligt att undantagen från början gjordes på mycket godtyckliga grunder av regeringen med samarbetspartier. Man sjösatte ett system som inte var sjödugligt. Vissa branscher har redan nu blivit krisbranscher på grund av elcertifikatssystemet. Det är olyckligt. Den översyn som ska göras av är nödvändig men dröjer, och vissa branscher behöver åtgärder omgående. Därför föreslår att växthusnäringen och smidesbranschen undantas. I Kyoto-överenskommelsen 1997 har EU-15 åtagit sig att minska CO2-utsläppen jämfört med , omfördelat inom intervallet 21 procents minskning för och 25 procents ökning för och . fick möjlighet att öka sina utsläpp års nivå men har beslutat att istället minska . Det nya systemet med handel med utsläppsrätter är i grunden en god idé som arbetats fram i EU. Gott förvaltarskap är en grundläggande tanke i den kristdemokratiska ideologin. Vi är positiva till att miljön måste ha ett pris och till principen att förorenaren betalar. Utsläppsrättigheter har fördelats mellan de 500 största energi- och industrianläggningarna för drygt de som dessa släppte ut i genomsnitt . Handeln med utsläppsrätter inleds på prov och ska sedan byggas ut och permanentas. har länge kämpat för att utsläppsrätterna skulle bli verklighet och inleds en försöksperiod. Men även detta projekt har den socialdemokratiska regeringen lyckats röra till. I fördelningen av utsläppsrätterna har regeringen av någon outgrundlig anledning börjat behandla kraftvärmeindustrin styvmoderligt trots att kraftvärme är effektivt energiutnyttjande. Medan industrin fått hygglig utdelning anser sig kraftsektorn mycket missgynnad. Enligt tidigare signaler skulle fördelningen ske så att effektiva anläggningar skulle främjas. Det gör till exempel att det gaskombikraftverk, , som håller på att byggas i endast tilldelas av de förväntade utsläppen för som beräknas bli med full effekt. Resten måste alltså köpas upp, vilket givetvis ställer hela projektkalkylen på kant. Om hade placerats i hade tilldelningen blivit , i och i under den första handelsperioden. utsätter med andra ord svensk kraftvärmeindustri för en utländsk konkurrens på ojämna villkor. En utbyggnad av kraftvärmen planeras på flera håll i , men denna utbyggnad är beroende av att statsmakten ger energiföretagen stabila och rättvisa spelregler. Vi förvånas över regeringens tvetydiga hållning till torv som ett förnybart bränsle och därmed ingående i systemet med elcertifikat, men när det gäller utsläppsrätter så exkluderas torv ur systemet. I positiva bedömning av elcertifikaten och tillstyrkandet av att införa torven i systemet (underskrivet av EU:s konkurrenskommissionär ) har man slagit fast att beslut att införa torv i elcertifikatssystemet är förenligt med EG-fördragets konkurrens- bestämmelser och att torven dessutom har en viktig roll att fylla för att uppnå de energipolitiska målen. I propositionen om utsläppsrätter har regeringen och dess samarbetspartier och Vänstern föreslagit att torv ska ingå i systemet med utsläppsrätter och därmed klassas på samma sätt som kol, olja och naturgas. Det går stick i stäv med beslutet att torv ska få elcertifikat. Genom utsläppspropositionen motarbetas aktivt torvens möjligheter att komplettera trädbränslen och ersätta kol och olja. menar att de senaste rönen från svensk och finsk forskning som visar på stora likheter mellan torv och trädbränslen skiljer sig markant från de fossila bränslena kol och olja, både vad avser produktion och användning. anser att torv ska klassificeras som förnybart bränsle också i systemet med utsläppsrätter. vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger samhället incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete kallas grön skatteväxling. En ensidig skatteväxling begränsad till kan dock bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på till exempel energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar och att denna produktion i stället sker i andra länder med mindre miljöhänsyn. En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan och att reella, miljövänligare alternativ finns att tillgå. bedömer att det vore rimligt att vänta med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp och i stället stimulera industrin till investeringar som ytterligare minskar de negativa miljökonsekvenserna av produktionen. Höjningar av miljörelaterade skatter bör sedan återupptas när det kan ske utan att den svenska industrin tvingas bort. Därigenom blir en skatteväxling styrande till mer miljövänliga produktionsmetoder i stället för att styra produktionen till andra länder. Den väg som riksdagsmajoriteten slagit in på innebär att en skatteväxling sker genom att höja beskattningen av hushållen, medan industrin inte drabbas i samma utsträckning. Poängen med grön skatteväxling är emellertid att företagen ska bli mer personalintensiva och mindre resursintensiva när det gäller miljöstörande processer. Ett hushåll befinner sig dock inte i samma situation som ett företag, eftersom det inte kan välja att anställa fler och värma upp huset mindre. Många hushåll saknar de finansiella möjligheterna att investera i ett nytt uppvärmningssystem. Därför innebär en ökad beskattning av hushållen att deras kostnader ökar utan att de har möjlighet att växla mellan energianvändning och arbetskraft. anser att hushållen i första hand ska stimuleras genom investeringsbidrag och genom att fastighetsskatten avskaffas. Fastighetsskatten innebär att investeringar i mer resurshushållande system för uppvärmning inte lönar sig för den boende. anser att den gröna skatteväxling som riksdagsmajoriteten ägnar sig åt är två partiers eftergifter till det minsta partiet i majoriteten, det vill säga . Den gröna skatteväxlingen som den nu föreslås är verklighetsfrånvänd. Den drabbar den svenska samhällsekonomin asymmetriskt. De hushåll och företag som får skattehöjningar i form av högre energiskatter och fordonsskatter kan inte alls räkna hem de ökade skattekostnaderna med motsvarande skattelättnader. Elpriset har stigit . Elskatten, mervärdesskatten och kostnaderna för administrationen av elcertifikaten är tillsammans strax av elpriset som konsumenten betalar. finns det hushåll som inte har råd att betala sin elräkning. Ändå föreslås i årets budgetproposition ytterligare elskattehöjningar på /kWh. säger nej till denna höjning. Ett nytt energiskattesystem ska vara infört . undantag för koldioxidskatten på kraftvärme gäller endast fram till dess. Nedsättningen av energiskatter för konkurrensutsatt industri strider mot för statsstöd.