ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju386 · 2004-09-29 00:00:00 — Barns situation i familjer där det förekommer misshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn i familjer där misshandel förekommer måste synliggöras genom förbättrade rutiner mellan polis, socialtjänst och barnpsykiatri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildning i hur man hanterar barn i sådana situationer måste förbättras. I vårt land finns det många barn som lever i socialt utsatta miljöer där de vuxnas problem starkt påverkar deras livssituation. Barnen blir osynliga i det kaos och de svårigheter som alltför många familjer lever i. De upplever att samhället sviker när polis och socialtjänst inte klarar av att nå fram till dessa barn. I Rädda Barnens rapport har man följt upp polisanmälningar om misshandel i flera olika kommuner. Det visade sig att det var mycket slumpartat om barnen överhuvudtaget nämndes i polisrapporten. Även om det stod i rapporten att det fanns barn med i bilden så var det inte självklart att nåddes av dessa uppgifter. Det var inte heller alltid som barnen fick någon hjälp att bearbeta sina upplevelser även om kontaktats. tvärpolitiska grupp anser att det är nödvändigt att utarbeta bättre rutiner i samarbetet mellan polis, socialtjänst och barnpsykiatri. Detta bör ges regeringen till känna. Polisen, som oftast är de första att komma i kontakt med familjer där det förekommer misshandel, måste genom utbildning få kunskap om hur de ska möta dessa barn. Denna utbildning och fortbildning borde lämpligen ske gemensamt för polis, socialtjänst och barnpsykiatri. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ju406 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om poliser i glesbygden. Polisverksamheten måste i alla delar av landet bedrivas så att rättstryggheten upprätthålls. Polisen ska verka i vardagen där människor lever och bor, och bekämpa den allra grövsta kriminaliteten. Polisen spelar en stor och viktig roll som trygghetsbärare i samhället. Det är en trygghet som ska gälla alla medborgare, oavsett var i landet man bor. är det inte så i glesbygden. Långa avstånd och för få poliser gör att människor får vänta alltför länge på hjälp från polisen, om den alls kommer. Särskilda åtgärder bör därför vidtas, för att rekrytera fler poliser till glesbygd.
mot · GS02Ju408 · 2004-09-28 00:00:00 — Vikten av arbete mot kvinnomisshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av arbetet mot kvinnovåld. kan vi läsa om hur kvinnor utsätts för olika former av våld och förtryck. Trots att vårt land ändå måste betecknas som relativt jämställt snarare ökar än minskar antalet könsbrottsoffer. Fysisk och psykisk kvinnomisshandel förekommer i alla samhällsklasser, ändå individualiseras ofta våldet. Offret får inte sällan bära en del av gärningsmannens skuld. För att förhindra våld och förtryck måste problematiken lyftas till en strukturell nivå. Frågan varför vissa män slår kvinnor är inte alldeles enkel att besvara men synen på kvinnor som underordnade männen är givetvis betydelsefull i sammanhanget. Våldets orsaker får inte individualiseras men offren är individer och måste bemötas så. Självklart skall de erbjudas all den vård och allt det stöd de behöver. För inte så länge sedan ansågs våld i nära relationer vara något som inte angick utomstående. Att hjälpa offret var detsamma som att lägga sig i andras angelägenheter. Genom lagstiftning och övrig attitydpåverkan har samhällets syn på denna privatisering av våldet förändrats. Alldeles otvivelaktigt är det så att mycket har gjorts och görs för att ytterligare stärka kvinnor i utsatta situationer. Det som möjligen har saknats i detta arbete är tydliggörandet av maktstrukturerna mellan könen. Det är synnerligen viktigt att samhällets upplysningsarbete skiljer på orsak och verkan, det vill säga det strukturella våldet och det individuella offret. i (s)
mot · GS02Ju412 · 2004-09-29 00:00:00 — Det får inte råda någon tvekan om att reglerna för när hemlig rumsavlyssning ska få användas måste vara strikta. Hemlig rumsavlyssning ska bara få tillämpas vid grov kriminalitet - det kan handla om t ex grova narkotikabrott, mord och människohandel. Åtgärden ska beslutas av domstol och samma regler för hur överskottsinformationen får hanteras ska gälla som vid hemlig telefonavlyssning. På samma sätt som vid hemlig telefonavlyssning ska den som är föremål för rumsavlyssnande ha rätt till ett offentligt ombud. Möjligheten att, som i , ge den avlyssnade rätt att få kännedom om avlyssningen när det inte längre skadar utredningen, kan övervägas. Regeringen bör återkomma till med lagförslag enligt vad som ovan anförts. 18.5Lagreglera användningen av överskottsinformation Tvångsmedel, såsom hemlig övervakning eller avlyssning av enskilda och deras meddelanden, innebär ett ingrepp i den personliga integriteten. Rätten att utan obehörigt intrång meddela sig med annan ingår i de medborgerliga rättigheter som omfattas av grundlagsskyddet i regeringsformen (RF). Avsteg från denna rättighet måste kringgärdas av tydliga regler gällande ändamål, former och tillvägagångssätt. Modern teknik bör kunna utnyttjas effektivt i brottsbekämpningen men skall alltid vägas mot den enskildes intresse av skydd för den personliga integriteten. Det är därför viktigt att det finns strikta juridiska ramar för vad som är tillåtet i fråga om övervakning och avlyssning. liberalerna har vid återkommande tillfällen (bl a i motionerna 2002/03:Ju1 och 2003:04:Ju11) krävt att regeringen skall återkomma till med lagförslag gällande inrättande av offentliga ombud och en lagstadgad reglering av överskottsinformation. Vårt krav gällande offentliga ombud har tillgodosetts genom proposition 2003/04:74. Frågan om överskottsinformation har dock ännu inte redovisats för . Det finns anledning att kritisera regeringen för senfärdighet i denna viktiga fråga. Vi förväntar oss att den beredning av den departementspromemoria (Ds 2003:13) som pågår inom ger resultat och att regeringen återkommer till med ett lagförslag är användningen av överskottsinformation regleras.
mot · GS02Ju414 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om den polisiära närvaron i landets kommuner. Oavsett var man bor i ska det finnas grundläggande samhällsservice som är tillgänglig. Våra kommuner står för välfärdstjänsterna såsom skola, vård och omsorg. En annan viktig samhällsfunktion har polisen, både som servicemyndighet och i sitt arbete med att förebygga och bekämpa brott. För kommunerna är det av stor vikt att det finns närpoliser som man i nära samverkan kan arbeta tillsammans med i en mängd olika frågor, t ex ungdomar i riskzonen, droger, trygghetsanalyser genom lokala brottsförebyggande råd m.m. Polisens resurser håller på att förstärkas långsiktigt genom tillskott från statens sida, vilket är glädjande. Detta krävs av ekonomisk sanering då polisen fick spara. Än återstår mycket av återuppbyggnaden - främst kanske att se till att alla kommuner återigen har bemannade polisstationer. Tankarna på ambulerande polis mellan olika kommuner där man bemannar en station t ex har sina brister. För att få fullgod kvalitet på samarbetet krävs en kontinuerlig närvaro av lokalt stationerade poliser.
mot · GS02Ju418 · 2004-09-29 00:00:00 — Domstolarnas hantering av kvinnofridsärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade kunskaper inom rättsväsendet om våld mot kvinnor. Rättsväsendet tillhör demokratins innersta kärna. Det är oerhört viktigt att alla aktörer på alla plan i rättskedjan agerar på ett jämställt sätt och inte bara pratar om det. Vissa formuleringar i domslut och de frågor som ställs till en kvinna när hon söker hjälp hos polisen eller uppträder som målsägande i en rättegång, speglar dock att kvinnor och män ibland behandlas olika. Ett kunskapslyft på området och en diskussion kring attityder och värderingar är angeläget eftersom det sätt som rättsväsendet bemöter den utsatta personen på kan vara avgörande för den fortsatta rättsprocessen. Ett fungerande samarbete mellan samtliga aktörer i hela rättskedjan är, i synnerhet när det gäller kvinnovåldsbrott, en nödvändighet. Polisen har i regel den första kontakten med brottsoffret. Utbildning angående kvinnovåldsbrott pågår inom närpolisområdena på många håll. Inom åklagarväsendet bör inventeringar av möjligheterna för att höja lagföringen för kvinnovåldsbrott göras. Ett förbättrat beslutsunderlag i ärendetypen kräver t ex att åklagaren agerar aktivt som förundersökningsledare gentemot polisen och att möjligheten till att förordnas ett målsägandebiträde för kvinnan utnyttjas, eftersom detta innebär ytterligare stöd för kvinnan i samband med rättegång. Kunskapen hos de aktörer som kvinnan därefter möter i domstolsprocessen - domare, nämndemän och advokater - behöver också förbättras. Vi anser att utbildning i brottstypen bör vara ett återkommande inslag i de domar- och advokatutbildningar som anordnas av respektive samt att även nämndemannaorganisationen bör uppmuntras att genomföra egna utbildningar angående kvinnovåld. Vad som ovan anförts om behovet av ökade kunskaper i rättsväsendet, om våld mot kvinnor skall ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ju419 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att nämndemännen i domstolar utgör en så representativ sammansättning som möjligt vad gäller befolkning. Politik är att bygga samhället. Politik är även att värna samhället. Lite tillspetsat kan man säga att politiker bygger samhället och domstolarna värnar samhället och rättssäkerheten. Att bygga och värna samhället är lika viktigt. Det är angeläget att de förtroendevalda i vårt rättssystem, nämndemännen, utgör en så representativ sammansättning vad gäller befolkning som möjligt. Den breda representationen av lekmän är betydelsefull för rättsskipningen. Det är därför av yttersta vikt att arbeta för att alla kan ta sitt medborgaransvar oavsett ålder, kön och sysselsättning och ta på sig förtroendeuppdraget att vara nämndeman.
mot · GS02Ju420 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat samarbete mellan kriminalvården/närpolisen, och skolan. Att skapa en gemensam värdegrund i samhället är angeläget för att få ett bättre samhällsklimat och ett ökat rättsmedvetande. Självklart ska grunden läggas av föräldrarna, men det är angeläget att detta arbete fortsätter i nära samarbete mellan föräldrar, barnomsorg, skola och närpolisen. Närpolisen spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang, och arbetet kan ta sig mer utvecklade former ju högre upp man kommer i åldersgrupperna. Att ha detta nära samarbete kan innebära att man kan förhindra allt från mobbning till kriminalitet bland barn och ungdomar. Att förhindra brott bland unga är en mycket viktig kriminalpolitisk fråga som måste få högsta prioritet. En viktig åtgärd är att om ett brott har begåtts måste påföljden komma mycket fort och vara så utformad att den verkligen bryter detta destruktiva beteende och inte slussar in ungdomarna till ännu mer brottslighet. Det är mycket vanligt att dessa ungdomar som hamnar i kriminalitet har hamnat i utanförskap redan i skolan på grund av att de ej fått det stöd och den hjälp de behövt. Därför är det ytterst angeläget att man i detta arbete ser på hela livssituationen och att alla inblandade samverkar och tar ett gemensamt ansvar och inte bollar ungdomar mellan medan tiden och chansen till att bryta det destruktiva beteendet minskar.
mot · GS02Ju421 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gränsen för registrering av DNA för dömda brottslingar bör sänkas från två till fängelse. Lagen som reglerar DNA-registren i antogs . Registren innehåller DNA-profiler från spår, misstänkta personer i pågående ärenden och dömda personer. Den nuvarande lagen begränsar antalet personer som får registreras alltför starkt och statistik från registren visar att nuvarande lag har begränsade effekter. får man bara registrera personer som blir dömda för ett brott där mer än tvåårs fängelse ingår i straffskalan. En ändring till "fängelse" skulle göra registren till ett mer effektivt verktyg att bekämpa vardagsbrottsligheten med.
mot · GS02Ju428 · 2004-09-28 00:00:00 — Kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktiv kvotering av nämndemän m.fl. med invandrarbakgrund. Regeringen har arbetat aktivt för att motverka diskriminering och främlingsfientlighet. Något som både utreds av och debatteras i massmedier är bl.a. frågan om representanter för rättsväsendet som diskriminerar invandrare vid brottmål. En stor del av nämndemännen är etniska svenskar i pensionsåldern. Det är en stor fördel att ha livserfarenhet i detta uppdrag. Av poliser har invandrarbakgrund. Inte bara de som döms för olika brott utan också deras offer har ofta en annan etnisk bakgrund än de nämndemän, domare, åklagare och poliser som utreder brottet eller företräder offret och beslutar om straffet. De som döms för brottet men också befrias för att de är oskyldiga har till övervägande del invandrarbakgrund. Av någon anledning misstänks människor med en annan hudfärg eller ett osvenskt namn oftare för brott än de etniska svenskarna. Det speglar tydligt den strukturella diskriminering som finns i alla led av det svenska samhället. Även om en stor del av dem som är dömda för brott har utländsk härkomst är det en liten del invandrare som begår brott. Den utredning som lades fram om framtidens nämndemän föreslår bland annat att man ska införa en så kallad fri kvot, vilket betyder att nämndemän skulle kunna rekryteras från andra samhällsgrupper än de politiskt aktiva. Det skulle enligt min mening ge bättre förutsättningar för många invandrarföreningar eller andra organisationer som arbetar frivilligt med och engagerar sig för människor med olika social bakgrund att bli nämndemän. Kriminaliteten är till syvende och sist en social fråga, inte en invandrarfråga, och bör behandlas därefter. Därför anser jag att det är viktigt att bredda sammansättningen av nämndemän, åklagare, domare, poliser och advokater m.m. så att de som utreder, företräder och dömer människor i brottmål eller civilrättsliga mål ska ha både språk- och kulturkompetens som behövs för en objektiv behandling av ärendet. I möjligaste mån bör en aktiv kvotering av personer med invandrarbakgrund ske vid rekrytering av nämndeman samt till utbildningar till respektive yrken inom rättsväsendet.
mot · GS02Ju431 · 2004-09-30 00:00:00 — Lokalisering av en ny kriminalvårdsanläggning till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av en ny kriminalvårdsanläggning till . Kriminalvården har planerat att förnya anstaltsbeståndet. Minst en av anläggningarna bör baseras på kretsloppsanpassad teknik och helhetssyn på människan. Det skulle ge möjlighet att pröva och utveckla nya arbetsformer och metoder och vara inspirerande för kriminalvårdens personal. En ny anstalt bör placeras nära , dock ej för nära. Bra kommunikationer är viktigt. Vi anser att uppfyller dessa krav och skulle vara en mycket lämplig lokaliseringsort. är residens- och stiftstad. Hälften av länets innevånare bor i . Befolkningen ökar , med 1 471 personer. Här finns också centrallasarett. Den kommande planeras bostadsbyggandet fortsätta med ca 700 nya lägenheter/år. stad, kriminalvården och arbetsförmedlingen bedriver samverkansprojektet "KRAMI". Verksamheten har utvärderats med mycket goda resultat. Planberedskapen i är mycket god. gjorde en utredning kring en ny kriminalvårdsanläggning i i . Området består av skogsmark, med i huvudsak fördelaktiga grundförhållanden. Planarbetet är i gång och arbetet med samrådsförslag pågår. Marken vid Lunda ägs av stad, vilket underlättar exploateringsprocessen. Enligt bör en ny anläggning placeras i närheten av där av alla intagna är skrivna. finns goda direkttågförbindelser till bland annat och . Nya tåg trafikerar linjen och vägarna har förbättrats. Oavsett om man väljer tåg eller bil blir restiden mellan och . Lundaområdet är beläget nordost om . Det finns goda vägförbindelser och det kommer att vara tillgängligt via stadens kollektivtrafiknät. är första mijöcertifierade högskola. Högskolans miljöprofil är en tillgång i idékoncept med en kretsloppsanpassad kriminalvårdsanläggning. Programutbudet är brett och det finns ett stort antal enstaka kurser. Starka forskarresurser ger goda förutsättningar att identifiera viktiga forskningsuppdrag och att genomföra kvalificerad kompetensutveckling av anställda inom kriminalvården. Enligt undersökningar har av landets interner eftergymnasial utbildning. Knappt hälften av internerna har gymnasieutbildning. Det ger underlag för intressanta utvecklingsidéer mellan vuxenutbildningen och kriminalvården. I finns ett mycket väl fungerande komvux med bland annat specialinriktade kurser i svenska för invandrare samt dyslexistudio för personer med läs- och skrivsvårigheter. har en bra arbetsmarknad. Det finns förhållandevis gott om lediga arbeten inom olika branscher. Det finns också mycket goda förutsättningar att inom näringslivet och offentlig förvaltning ta fram lämpliga praktikplatser.
mot · GS02Ju433 · 2004-09-29 00:00:00 — Utbildning för intagna i kriminalvården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning för intagna i kriminalvården. Kriminalvården ska präglas av att den som är dömd får chans att rätta till sitt liv och utvecklas på ett positivt sätt. Särskilt domar mot unga människor måste följas av konkreta program för att tillsammans med den tilltalade återföra honom eller henne till ett fullgott "svenssonliv". Kriminalvården måste därför präglas av mer vård, behandling och utveckling . Intagna måste få stöd att komma ur olika former av missbruk. Forskningsrön om hur kriminalitet motverkas och hur människor med allvarlig brottslig belastning får möjlighet till ett gott liv ska tas till vara. Ett av de forskningsrön som kriminalvården borde ta till sig är det faktum att många av de intagna på våra fängelser och inom ungdomsvården har dåliga läs- och skrivkunskaper, något som ofta beror på skolk, trista sociala förhållanden och bristfällig skolgång. Det finns många sätt att hjälpa intagna och dömda till ett nytt liv när de har avtjänat sitt straff, men en metod borde vara att de erbjuds möjligheten att lära sig att läsa och skriva. Målet bör vara att alla uppnår lägst grundskolekompetens.
mot · GS02Ju434 · 2004-09-30 00:00:00 — DNA-prov på häktade och dömda personer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att DNA-prov rutinmässigt bör tas på personer som häktas och döms, på samma sätt som fingeravtryck. Teknikutvecklingen har öppnat nya oanade möjligheter för polisen att lösa fler brott. Detta förutsätter att de nya möjligheterna utnyttjas fullt ut. fick polisen nöja sig med att främst söka fingeravtryck på brottsplatsen i jakt på gärningsmannen. En brottsling med någorlunda framförhållning kunde lätt försvåra för polisen genom att använda handskar och torka bort eventuella fingeravtryck. öppnar sig nya möjligheter genom DNA-tekniken. Ett hårstrå, en droppe saliv eller ett mikroskopiskt hudfragment räcker för att en unik DNA-struktur ska kunna fastställas, och därmed möjliggöra identifiering av gärningsman. Det är ytterst svårt för en brottsling att undvika att lämna spår efter sig i form av saliv, hårstrån och hudpartiklar som kan efterlämna tillräckliga mängder DNA. I praktiken måste man ikläda sig en heltäckande gummidräkt för att vara på den säkra sidan. Problemet är dock att endast c:a 2 500 dömda brottslingar finns i polisens DNA-register. Det är bara de som dömts för de grövsta brotten som får sitt DNA lagrat i registret. Det innebär att polisen i de flesta fall famlar i blindo. Det är onödigt att DNA bara lagras för grova brottslingar. Fingeravtryck tas ju rutinmässigt redan i samband med normalt polisarbete. Samhällsintresset gör att DNA-register och fingeravtrycksregister bör jämställas. Integritetsskyddet för den enskilde är på intet sätt hotat. Det finns ett befintligt DNA-register som omges med stor sekretess. Att detta register utvidgas innebär ingen risk eftersom registret skyddas så att utomstående inte kan komma över uppgifterna. är redan skyddat på samma sätt. Med tanke på att endast vart tredje anmält brott upp är det ytterst angeläget att polisen får full tillgång till de tekniska hjälpmedel som finns för att spåra brottslingen och förhoppningsvis höja frekvensen uppklarade brott. Den ouppklarade brottsligheten utgör redan ett av våra allra största samhällsproblem. Den sammanlagda integritetskränkning som brottsoffren i vårt land utsätts för måste bekämpas med högsta prioritet. Det handlar både om att förebygga nya brott och att ge brottsoffer upprättelse genom att fler brottslingar grips och ställs till svars. Ett viktigt led i bekämpningen av brottsligheten är att ge polisen resurser att till fullo utnyttja de tekniska möjligheter som finns.
mot · GS02Ju439 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lag mot eftersupning. Nollvisionen, visionen om att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken, innebär ett helt nytt sätt att se på trafiksäkerheten och trafiksäkerhetsarbetet. I nollvisionens anda är det nu hög tid att lagstifta mot eftersupning. Det finns kryphål i lagen. Den som kör onykter och orsakar en olycka kan hävda att han eller hon var nykter chaufför och att alkoholen intagits först efter olyckan. Möjligheten att förstöra bevisningen genom eftersupning måste undanröjas. I finns t.ex. en lagstiftning som gör det straffbart att konsumera alkohol intill efter en händelse i trafiken som föraren varit inblandad i och som kan föranleda polisutredning. Den svenska lagstiftningen måste ändras för att rattfulla bilister inte skall gå fria i och med att de hävdar att de druckit först efter själva olyckan och inte innan.
mot · GS02Ju440 · 2004-09-28 00:00:00 — beslutar om en sådan lagändring i befogenheten gällande alkoholutandningsprovtagning (1976:1090 2 §) att även omfatta de bilinspektörer som är civilanställda vid landets olika polismyndigheter. När lagen 1976:1090 stiftades var det relevant att i lagtextens andra stycke stipulera: Alkoholutandningsprov tas av polisman. har ett stort antal civila befattningshavare anställts vid landets olika polismyndigheter. Ett exempel på sådana civila befattningshavare är bilinspektörerna. Det framställs av såväl företrädare för polismyndigheterna som av bilinspektörerna att denna lagregel utgör ett hinder för bilinspektörerna att på ett fullgott sätt fullfölja sitt arbete med trafikövervakning. Bilinspektörerna är utbildade civila utredare. De har i sin yrkesutövning en direktkontakt med fordonsförare bland annat genom att de utför behörighetskontroll, fordonskontroll och arbetstidskontroll ute i trafiken. Dessa uppgifter sammanfaller med de uppgifter som polispersonal utför. Vid sidan av dessa uppgifter har poliser som arbetar tillsammans med bilinspektörer att rapportera uppdagade brister och/eller brott samt att genomföra det obligatoriska alkoholutandningsprovet. Detta prov enligt 2 § lagen om alkoholutandningsprov (1976:1090) skulle mycket väl kunna utföras av bilinspektören i samband med dennes övriga myndighetsutövning. De bilförare som blir föremål för kontroll gör ingen skillnad på polis och bilinspektör, då båda tillsammans utför sina uppgifter. Sammantaget uppfattas kontrollen som en "poliskontroll". Om 2 § lagen om alkoholutandningsprov (1976:1090) justerades så att provet kan tas av tjänsteman vid polismyndigheten som förordnas att genomföra sådana prov skulle trafikövervakningen vid landets polismyndigheter kunna bedrivas på ett mer kostnadseffektivt sätt.