ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju276 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av arbete mot barnpornografibrott. fanns tydliga indikationer på att det förekom barnpornografi på Internet. Det bekräftades tidigt särskilt av organisationen . Det började med att många privatpersoner ringde till bl.a. och berättade om vad de råkat se vid sin Internetanvändning. kom handskrivna brev till kansliet, ibland fax och även e-post. Försök gjordes att hantera denna information gentemot polisen men några bra rutiner fanns inte. Senhösten 1996 och ökade informationsmängden från allmänheten markant. För att i någon mån skapa en struktur länkade därför till sin norska systerorganisations Hotline - Children @risk.no. Detta samarbete över Internet var de första stegen i etablerandet av Rädda Barnens Hotline. Rädda Barnens Hotline byggde vid starten på tre principer. I Europeiska unionens "Safer Internet Action Plan" talas om ART-principer. A står för available (tillgänglig), R står för Reliable (trovärdigt och långsiktigt) och T står för transparent (vad, varför och hur man arbetar). För Rädda Barnens Hotline betyder detta att man i det operativa arbetet valt att på hemsidan redovisa svaren på ovanstående. Detta har varit en bidragande orsak till att arbetet i ytterst ringa utsträckning bemötts av misstänksamhet eller negativ kritik. har Rädda Barnens Hotline verkat som en nationell Hotline mot barnpornografi i . har haft ett gott samarbete med polisen och kunnat bidra med kvalificerad information tack vare den mängd tips som allmänheten försett oss med. har genom detta arbete fått djupgående kunskaper om barns utsatthet på Internet, trafiken med barnpornografi och om hur de pedofila nätverken fungerar. Det kan dock inte långsiktigt vara en frivilligorganisations uppgift att driva en Hotline. Ansvaret för att bekämpa barnpornografibrott på Internet är en uppgift för polisen. Arbetet med att ta emot, följa upp inkomna tips och bedöma det barnpornografiska materialet är en central del av brottsbekämpningen. bör därför ta initiativ till att förstärka det framgångsrika brottsbekämpande arbetet mot barnpornografi genom att utveckla sin nuvarande "tipskanal", till en nationell Hotline. Den bör förstärkas och aktivt marknadsföras gentemot allmänheten, Internetindustrin och andra viktiga målgrupper.
mot · GS02Ju277 · 2004-09-27 00:00:00 — Ekologiskt nödvärn och samvetsvägran begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 24 kap. i enlighet med vad i motionen anförs om ekologiskt nödvärn. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i relevant lagstiftning enligt vad i motionen anförs om samvetsvägran. De allmänna grunderna för ansvarsfrihet, 24 kap. , bör kompletteras så att försök att avvärja ett pågående eller överhängande ingrepp i känsliga naturmiljöer faller in under den så kallade nödvärnsrätten. Det kan handla om att hindra skogsavverkning genom att kedja fast sig i träd, förhindra anläggandet av en gruva genom att hindra arbetets utförande eller hindra ett vägbygge genom att slå upp tält framför maskinerna. Givetvis ska inte denna nödvärnsprincip få legitimera våld mot människor och djur, eller skadegörelse på annans egendom. Det är också viktigt att ha rätten att samvetsvägra. Det bör införas bestämmelser som gör det möjligt att utan påföljd vägra utföra visst arbete. Om man beordras utföra arbetsuppgifter som föranleder att man riskerar liv eller hälsa för sig själv eller annan, begår lagöverträdelser, sprider massförstörelsevapen eller gift, plågar djur eller skadar känsliga miljöer ska man ha rätten att vägra utföra arbetsuppgiften. Man bör även kunna åberopa samvetsvägran om man t.ex. vägrar utföra en arbetsuppgift som direkt eller indirekt kan främja rasistiska eller andra hatgruppers verksamhet. Här kan t.ex. nämnas den posttjänsteman som före valet vägrade dela ut valreklam/information från ett parti som förknippas med rasistiska åsikter. Tilliten till människans vilja att göra rätt måste bygga på att människor inte skall behöva påräkna konsekvenser när de handlar etiskt och principiellt i överensstämmelse med den allmänna uppfattningen om vad som är "rätt och riktigt" (i en djupare mening). I betänkande Ju10 från /03 anför justitieutskottets majoritet att det enligt gällande lagstiftning inte torde vara möjligt att påtvinga någon att utföra en arbetsuppgift som innebär en lagöverträdelse. Det må vara riktigt, men som argumentationen ovan visar handlar det här om en så kallad flytande skala och vi menar att det är nödvändigt att införa rätten till samvetsvägran för att ge människor möjlighet att vägra utföra arbetsuppgifter som de ovan beskrivna.
mot · GS02Ju279 · 2004-09-28 00:00:00 — Ordningsbestämmelserna för pendeltåg och tunnelbana begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i ordningslagen i enlighet med vad som i motionen anförs. Järnvägslagen reglerar ordning och säkerhet på järnväg. Ordningslagen, som är mer detaljerad, gäller tunnelbana, spårväg och busstrafik. Ett bolag som driver olika trafikslag kan alltså beröras av olika regelverk. Lagen om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik gäller samtliga transportmedel. Men ordningslagen, till skillnad från järnvägslagen, föreskriver förbud mot att vistas innanför inpasseringsspärren utan giltigt färdbevis. Problem med "gratisåkare" och s.k. plankare har dock tilltagit - till stigande irritation för dem som löser färdbiljett - utan att någon effektivare lösning ännu hittats. Befogenheterna att ingripa för säkerhets- och ordningsmän varierar och är större för dem som arbetar vid järnvägssystem än för dem som arbetar vid tunnelbanan. Problemen är mest förekommande i som f.n. är enda stad i med tunnelbana. Här tillämpas också ett passersystem för den regionala järnvägstrafiken (pendeltågen) som starkt påminner om tunnelbanans. Detta kan emellertid inte anses få lägga hinder i vägen för ett övervägande om att skapa bättre tillnärmning mellan ordningsbestämmelserna för pendeltåg och tunnelbana bland annat i syfte att försvåra förekomsten av gratisåkande.
mot · GS02Ju280 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara straffbart att rymma. Under denna sommar och höst har ett antal uppmärksammade rymningar skett. Den senaste i raden är den ifrån Mariefredsanstalten där man även tog med sig en vårdare som gisslan. Det verkar som om rymningarna accelererar allt mer och det skapar en otäck atmosfär av otrygghet. Poliserna måste prioritera sökandet efter rymlingar och med de minskade resurser de har så kommer allt annat polisiärt arbete på efterkälken. Det finns mycket att göra för att komma tillrätta med rymningsproblematiken. Skapa en kriminalvård värd namnet! Kriminalvården får inte vara enbart en plats där man förvarar farliga personer, dessa personer måste få den vård och den utbildning de kan behöva för ett liv utanför murarna. På detta måste satsas resurser. Det är också grundläggande att kriminalvården sätter in åtgärder som gör det svårare att planera och genomföra en fritagning. Mobiltelefoner ska inte finnas på anstalter. Om de mot förmodan ändå finns ska de vara verkningslösa, genom att störningssändare sätts upp. Detta ska ske omgående. Vidare ska kriminalvården utnyttja sin möjlighet att utöva inpasseringskontroll av alla som passerar porten. Det är viktigt inte bara för att mobiltelefoner och vapen inte ska finna sin väg in på fängelserna, utan kanske ännu mer för att hindra att narkotika förs in. Uppvärdera kriminalvårdsyrket och inför bättre kontroll av dem som arbetar inom kriminalvården. Sedan det misstänkts att anställda inom kriminalvården varit delaktiga i förberedelserna till åtminstone en fritagning är det tydligt att behovet av bättre kontroll av dem som ska få anställning inom kriminalvården har vuxit. När en rymning genomförts är det viktigt att samhället och myndigheten reagerar. Den som rymt ska därför sättas under disciplinära åtgärder som kan verka avskräckande från att försöka rymma igen. Det ska därför vara straffbart att rymma. Rymningar ska vara olagliga eftersom det skulle vara en tydlig signal mot både samhälle och intagna att det inte är acceptabelt att rymma. Rymningar kostar stora belopp för polisen, pengar som borde användas på annat håll.
mot · GS02Ju282 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för nattvandrare skall vara berättigat till statligt stöd. har föräldravandringar funnits och de har numera blivit en accepterad verksamhet på många håll runt om i landet. Verksamheten svarar upp mot ett behov bland ungdomar främst, men också sociala myndigheter och polis vittnar om samhällsnyttan och det förebyggande arbete som görs. Organisationen växte och 1993 bildades för nattvandrare. Då som är nattvandrare inte alla gånger föräldrar, kanske mor- eller farföräldrar, eller andra engagerade vuxna. Organisationens kärna är ideellt arbete och engagemang, dock med stöd av sponsorer. Som nattvandrare går man ut i grupper om 2-5 personer. Man rör sig på platser där ungdomarna är. Söker kontakt, samtalar, hjälper till, förhindrar bråk och finns till hands. Har tid att lyssna på barn och ungdomar. Nattvandrare är bara vanliga vuxna som är ute som just vuxna som bryr sig. De är partipolitiskt och religiöst obundna och arbetar självklart mot våld, rasism och nazism. Nattvandrare i - med sina drygt 300 föreningar runt om i landet bedriver en helt ideell verksamhet. Runt om i finns drygt 7 000 vuxna som är ute och nattvandrar . Det är en verksamhet som inte erhållit något statligt stöd eller organisationsbidrag . För naturligtvis kostar det att driva ett riksnätverk. I vissa fall stöttar kommunerna de lokala nattvandrarna, men på riksnivå finansieras verksamheten genom sponsorer. Det är slitsamt att bedriva verksamhet med knappa resurser i hela landet helg efter helg. Det vore förödande för ungdomarna som ser oss som en resurs och ett stöd, men också förödande för samhället som helhet. Det förebyggande ideella arbete som nattvandrare utför räddar många ungdomar från att hamna i kriminalitet och droger. Vi vet , genom det nära samarbete vi bland annat har med polis och räddningstjänst runt om i landet, att den ungdomsrelaterade brottsligheten minskar där nattvandring bedrivs. Vi vet också att många ungdomar runt om i vårt land räddas till livet, tack vare nattvandrare. Vi vet att kommuners och statens kostnader minskar om nattvandringen bedrivs. Det är en investering ! statsminister överlämnade en check på till motsvarande verksamhet i . Vi vet också att kommer att uppmärksamma och höja statusen på nattvandrarverksamheten i och visst vore det väl satsade pengar även i och ett långsiktigt klokt beslut att trygga för nattvandrares ekonomi och framtida utveckling genom statligt stöd.
mot · GS02Ju283 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler miljöåklagare. samlade miljölagstiftning, , har varit i kraft . av en samlad och stärkt lagstiftning för att skydda vår gemensamma miljö och människors hälsa. Men också av "barnsjukdomar" och felprioritering av knappa resurser. Miljöbrottslingar slipper straff för att åklagare och polis saknar resurser. Närmare 3000 ärenden väntar på utredning hos landets miljöåklagare och alla de kommer inte att hinna utredas. tvingas de poliser som utbildats i att utreda miljöbrott, att arbeta med annat för att resurserna är så knappa. För att de verkliga miljöbrottslingarna skall kunna kommas åt krävs en avkriminalisering av triviala miljöbrott. Sådana som inte innebär någon direkt risk för att skada människors hälsa eller miljön, exempelvis en för sent inlämnad miljörapport. bestraffas alla förseelser med både polisanmälan och miljösanktionsavgift, en sorts straffavgift till myndigheterna. Om de triviala förseelserna inte längre dubbelbestraffas skulle polis och åklagare slippa ödsla tid på "småbrott" och istället lägga krutet på de verkliga miljöbrotten. Dagens cirka 20 miljöåklagare har fått fler och fler ärenden på sina bord. Detta har bland annat lett till att brott har hunnit preskriberas innan miljöåklagarna har hunnit med att utreda dem. Utan ett fungerande rättsväsende spelar det ingen roll hur bra och tuff miljölagstiftning vi har. Om man inte riskerar ett straff kommer det tyvärr alltid att finnas personer som ser sin egen kortsiktiga framför framtida generationers friska natur.
mot · GS02Ju284 · 2004-09-23 00:00:00 — Behovet av straff för brott mot vapenbestämmelserna begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vapenlagen så att straff införs för brott mot vapenbestämmelserna. I vapenlagen sägs att "skjutvapen och ammunition ska förvaras under säkert lås eller på något annat lika betryggande sätt. Om ett vapen inte förvaras i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme ska en vapendel tas bort från vapnet så att det inte kan användas". På ett annat ställe i lagen står att "när skjutvapen inte brukas, ska de förvaras i säkerhetsskåp eller i något annat lika säkert förvaringsutrymme". När lagen skärptes diskuterades om man skulle införa straff för brott mot förvaringsbestämmelserna. Men så blev aldrig fallet. kan därför privatpersoner förvara vapen och ammunition hur bristfälligt som helst utan att riskera åtal. Lagen medger endast att en varning utdelas eller att vapenlicensen blir indragen. Ett exempel på hur fruktansvärda konsekvenser det kan få när vapen inte förvaras på ett säkert sätt är det mord som begicks i . Mördaren använde vapen som stulits vid ett rån. Vapnen stals från ett vapenskåp med nyckeln till skåpet som hängde öppet i ett skåp bredvid vapenskåpet. Vice chefsåklagaren vid åklagarkammaren i hävdar att mordet inte hade begåtts om den som bestals på vapnen inte slarvat med förvaringen. Med dagens lagstiftning får den som slarvat med förvaringen av livsfarliga vapen som används för att döda andra med inget straff alls. Hos bland annat jägare finns stöd för att skärpa lagen. Därför bör vapenlagen ändras så att straff införs för brott mot vapenbestämmelserna.
mot · GS02Ju285 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om DNA-registrering. Det oacceptabla och tragiska mordet på vår utrikesminister har aktualiserat behovet av olika former för att kunna identifiera gärningsmän. var länge en mycket otrygg stad, vissa områden och tunnelbanan kunde inte besökas utan risk för den enskilde. Så fick staden en ny borgmästare som förklarade krig mot brottsligheten och är en av de säkrare städerna att vistas i. Hur har då detta gått till? En av förklaringarna sägs vara att man med olika medel tagit alla som försökt "planka sig in" på tunnelbanan. De som inte bryr sig om att betala är sådana som visar att de inte vill följa samhällets spelregler i detta fall och, har det visat sig, inte heller i så stor utsträckning i andra fall. Med denna enkla metod har man tagit fast åtskilliga efterlysta personer samt många med knark och vapen. Man har på köpet fått ett bra register på sådana som kan tänka sig stå vid sidan om lagen. I har de tyska inrikesministrarna enats om att DNA-register är ett viktigt medel i kampen mot brottsligheten. har bara tunga förbrytare med hög återfallsrisk, efter åklagarbeslut, kunnat tvingas lämna material till det centrala i . Politikerna inklusive inrikes- och säkerhetsminister kräver nu en lagändring, så att det blir lika självklart att ta DNA-prover som att ta fingeravtryck. Det är viktigt att värna om den enskildes integritet och några alltför omfattande befolkningsregister bör därför inte tillåtas i vårt land. De som ställt sig vid sidan om lagen har dock själva visat att samhället bör värna sig mot dem och enligt min uppfattning har de därmed också förbrukat sin rätt att vara helt integritetsskyddade. Samhället måste ha rätt att på olika sätt registrera dem. finns ett fingeravtrycksregister, men med ny teknik kan även DNA-teknik användas för att på detta sätt säkert fastställa en persons skuld eller om han/hon är oskyldig. Polisens arbete med att hitta eventuella gärningsmän skulle också underlättas avsevärt om de hade tillgång till ett bra DNA-register. Jag anser därför att alla som dömts till fängelsestraff automatiskt skall registreras i ett sådant register.
mot · GS02Ju286 · 2004-09-28 00:00:00 — Utvärdering av lagstiftningen om våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av lagstiftningen om våld mot kvinnor. Alla är överens om att våld mot kvinnor är ett särskilt allvarligt våldsbrott eftersom brottet ofta utövas av en person som kvinnan har eller har haft en nära relation till. Ansträngningarna har därför varit stora för att på alla sätt beivra dessa brott och att skapa ett tillräckligt skydd för kvinnor och barn. Straffsatserna har höjts och informationen och kunskaperna om våld i nära relationer har ökat hos polis och övrigt rättsväsende. Trots detta kan vi konstatera att lagstiftningen och skyddet inte räcker. Efter avtjänat straff fortsätter mannen ofta att hota, trakassera och misshandla kvinnan och ibland också barnen. De värst utsatta kvinnorna kan få skyddad identitet, men trots detta händer det alltför ofta att mannen lyckas ta sig igenom skyddet. Det kan bero på att vår/lagstiftarens fantasi inte räcker till för att förstå vilka lagändringar som är nödvändiga. trädde t.ex. en förändring av namnlagen i kraft, som täpper till möjligheten för mannen att via namnlagen hitta sin kvinna. Den förändringen borde ha genomförts . Det kan också bero på att skyddade uppgifter läcker ut av omedvetenhet eller slarv eller som sagt på grund av en otillräcklig lagstiftning. Kvinnan och barnen tvingas dååterigen byta bostadsort, skola och arbete. Det är inte svårt att förstå vad det kan betyda inte minst när det gäller att rycka upp barn från skola och kamratkrets för att börja på nytt på okänd ort med nya lärare, nya kamrater och ny miljö. Detta tillkortakommande från samhällets sida kan också komma att förorsaka den enskilda kvinnan stora ekonomiska problem. Det är lätt att säga att skyddet kring kvinnor och barn som utsätts för våld i nära relationer inte får brista. Men det sker. Därför menar vi att lagen och dess tillämpning bör få en översyn och att regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder där lagstiftningen är otillräcklig.
mot · GS02Ju287 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att snabbt skapa en organisation som har rätt att utnyttja alla samhällets resurser för att förebygga och reagera på terrorangrepp. är ett öppet och fritt samhälle. Det är bra, men vi måste vara medvetna om att det gör oss sårbara för exempelvis terrorangrepp. Dessvärre verkar det finnas en aningslöshet bland svenska myndigheter, vilket resulterar i låg såväl mental som faktisk beredskap. är det polisen som har ansvaret för terrorberedskapen, men polisen saknar tillräckliga resurser. har militären betydligt bättre resurser som de av historiska skäl inte får använda. Den senaste tidens händelser har skapat debatt kring beredskap för att förebygga och förhindra terrordåd. Frågorna har varit många. Vem har ansvaret, polisen eller militären, var finns resurserna, vilka resurser från användas och när? Förvirringen tycks påtaglig. är det hög tid att agera. Regeringen tillsätter som vanligt en utredning, men risken finns att av utredande och byråkratiskt malande leder till att vi drabbas utan förberedelse. Det är viktigt att snabbt komma till beslut, trots historiska laster. För är inte 1931 lika relevant som och . behöver en rak och tydlig organisation för att möta moderna asymmetriska hot. En organisation som har rätt att utnyttja hela samhället resurser för att förebygga och reagera på terrorangrepp. Särskilt viktigt är det att organisationen är flexibel, professionell och slagkraftig. Kanske skall den vara fristående från såväl polisen som militären, men med sin rekryteringsbas i de båda organisationerna.
mot · GS02Ju288 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tingsrätten i . Regeringen föreslår att bland andra tingsrätten i ska läggas ned och att verksamheten överförs till . Målet för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet "skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter". Det är utmärkta mål. Men jag anser att det finns goda möjligheter att klara dem också om tingsrätten i blir kvar. Starka skäl talar för det. Jag ska här koncentrerar mig på den tingsrätten men jag vill inledningsvis beklaga att regeringen inte har valt att pröva alternativet att i stället för nedläggning öka samarbetet mellan tingsrätterna i och , vilken också föreslås läggas ned. Det saknas inte arbetsuppgifter vid tingsrätten i . Antalet mål är stort. Det är inte rimligt att lägga ned en tingsrätt i en så livskraftig region och med en så stor befolkning för att i ställer centralisera verksamheten. Jag har heller inte uppfattat det som att regionens invånare är missnöjda utan tycker att tingsrätten i uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Det är heller inga problem att rekrytera kompetent personal. En avveckling gör det dessutom mindre intressant för jurister att etablera sig i regionen. Det är naturligtvis viktigt för exempelvis en företagsregion som att ha tillgång till juridisk kompetens. Om den föreslagna indragningen förverkligas är risken stor att berörda kommuner blir mindra attraktiva. Det finns en oro att rättsväsendet koncentreras till residensstäder och storstadsområden. Det hotar rättssäkerheten och ökar otryggheten men bidrar också till att stärka centraliseringen i vårt land. Jag kan inte se att det är en önskvärd utveckling. Vid en centralisering är risken uppenbar att det blir merarbete och merkostnader. Antalet inställda mål kommer sannolikt att stiga. Det leder till ökade kostnader och sämre rättssäkerhet. Jag vill understryka att tingsrättsorganisationen är en angelägenhet för många och som måste ges möjlighet att göra sin röst hörd. Brottsoffer- och kvinnojourer är två exempel. Givetvis måste också den kompetens som tingsrätternas personal har tas till vara. Jag har alltså mycket svårt att se fördelarna med en nedläggning av tingsrätten i . Det är därför nödvändigt att regeringen noga analyserar effekterna av nedläggningen och studerar om effekterna verkligen blir så positiva som förutskickar. Om så inte blir fallet måste regeringen vara beredd att ompröva beslutet.