ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub315 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om konflikthantering i skolan genom elevmedling. Det viktigaste en skola kan göra för umgängesklimatet är att arbeta förebyggande, innan djupa konflikter uppstår. Ett sätt att träna konflikthantering och odla god umgängeskultur på skolan har uppmärksammats förvånansvärt lite - nämligen skolmedling eller elevmedling. Elevmedling bygger på antagandet att elever är kapabla att hantera konflikter mellan andra elever - detta är ibland effektivare än när en vuxen ingriper. Elevmedling bygger också på antagandet att kommunikation - och särskilt samtal ansikte mot ansikte i en strukturerad miljö - är ett viktigt verktyg för att förhindra ett dåligt socialt skolklimat. Konkret innebär modellen att två elever från varje klass får genomgå en särskild utbildning till medlare. Utbildningen leds av en person med specialkunskaper om konflikthantering och innehåller t ex följande teman: Kommunikation, verbal och icke-verbal Självkänsla och självförtroende. Att sätta ord på känslor Utbildningen genomförs , , och eleverna ska därefter med stöd av särskilda lärare kunna fungera som medlare bland hela skolans elever. Erfarenheterna från länder som använder sig av skolmedling är så positiva att det är närmast märkligt att idén inte kommit till användning i . Resultaten från utvärderingar som genomförts av nationella projekt i t ex , och visar bland annat att engagemanget för en bättre social miljö på skolan ökar markant och att eleverna tar till sig ett förhållningssätt som de har nytta av hela livet. Generellt sjunker konfliktnivån och lärarnas tid till skolarbete ökar. Att lära sig konflikthantering är också ett sätt att praktisera grunden för det demokratiska samhället respekt. Respekt för andras perspektiv och argument skapas genom samtal och dialog. Och på det sättet bygger vi demokrati.
mot · GS02Ub325 · 2004-09-30 00:00:00 — Idrott på flickors villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan är skyldig att anpassa idrottsundervisningen så att alla deltar. Det är killarna som har makten över gymnastiksalen. Deras intressen styr och bollsporter och tävlingar dominerar. Tjejernas mångsidiga gymnastik trängs undan. Det visar studie av skolgymnastikens utveckling under två sekel. började man samundervisning i gymnastik, numera idrott och hälsa, från högstadiet. Det har enligt studie lett till att den kvinnligt präglade idrotten har trängts undan och flickorna får delta på pojkarnas villkor. Idrottslärare vittnar också om att flickor har intyg hemifrån att de inte behöver delta i idrottslektionerna. Det är ännu vanligare bland flickor som kommer från andra kulturer. I praktiken handlar det ofta om att de inte tillåts delta. Det kan bero på religion, kulturskillnader eller okunskap om motionens betydelse för folkhälsan. Det finns givetvis många idrottslärare som uppmärksammat detta och anpassar undervisningen så att den passar för både flickor och pojkar, men det resultat som studien visar påär oroväckande. Med tanke på att många ungdomar rör sig alldeles för lite måste idrottsundervisningen prioriteras högt. Det gäller att ge våra barn och ungdomar kunskap om sin egen kropp både när det gäller att äta rätt och att motionera regelbundet. Vi ser larmrapporter om övervikt, belastningsskador, psykisk ohälsa m m som går långt ner i åldrarna. En stor del av ansvaret för barnens hälsa ligger självklart hos föräldrarna men skolan har en mycket viktig roll. Det är inte acceptabelt att en så stor grupp tillåts missa undervisningen. För att nå alla elever måste skolan förändra arbetssätt och förhållningssätt till ämnet och till de ungdomar som inte känner sig motiverade att delta. Vi anser att skolan ska vara skyldig att anpassa idrottsundervisningen så att alla deltar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ub326 · 2004-09-29 00:00:00 — Examina från universitet och högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att examina från universitet och högskolor skall utfärdas på värdepapper. Papper eller bevis på examina från universitet eller högskola är av högt värde för en student. Det tar år av studier och kostar stora pengar, oftast lån som ska betalas tillbaka efter avslutade studier. Dokumentet du får efter uppnådd examina är av stort värde antingen du söker dig vidare till andra utbildningar eller till arbete. utfärdas detta på vanligt papper och du betalar en avgift för detsamma. är det möjligt för vem som helst att komma åt sådana dokument via så kallade "bluffuniversitet". Du kan beställa examensbevis från högskolan eller utfärdat på dess eget papper med logo och allt. Efter erlagd avgift erhåller du dokumentet per post och utan att det kontrolleras vem som beställt detsamma. Sedan kan du söka utbildningar och arbete på din falska examen. För att undvika åtkomsten av dessa examina på ett orättfärdigt vis kan ett sätt vara att de äkta examensbevisen trycks på s k värdepapper med något slags sigill. Om detta ej är möjligt bör i varje fall regeringen låta se över förekomsten och omfattningen av falska examensbevis och finna lösningar för att förhindra att andra än den som genomgått utbildningen och erhållit examen får tillgång till detta dokument.
mot · GS02Ub340 · 2004-09-27 00:00:00 — Validering av kunskap vid sökandet till vårdutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en validering av människors kunskaper skall vara en naturlig del av arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att analysera möjligheten att få tillgodoräkna sig kunskap från t.ex. gymnasieskolans omvårdnadsprogram vid vidareutbildning till sjuksköterska. Samhället är under ständig förändring. En väl etablerad utbildning kan vara förlegad . Trots detta har berörda personer deltagit i arbetet, utvecklat kunskap på området och därmed erhållit bildning. En validering av människors kunskaper måste därför ständigt pågå i det moderna samhället. Detta bör ges regeringen till känna. Inom vården finns utbildning på gymnasienivå i form av en treårig utbildning till undersköterska. Många av de elever som via gymnasiet utbildas till undersköterskor fortsätter, efter komplettering av vissa ämnen, sin utbildning vid högskola till sjuksköterska. I dessa sammanhang börjar eleven åter från noll och den omvårdnadsutbildning och praktik som eleven fått räknas inte som erfarenhet. Många upplever situationen som slöseri med både tid och resurser att tanken om validering av kunskap inte finns i systemet. Vårdsektorn är överens om att sjuksköterskeutbildningen måste utvidgas för att klara framtida krav. Detta tydliggörs i handlingsplanen för kompetensförsörjningen inom vård- och omsorgssektorn. En möjlighet att finna snabbare utbildningsvägar och därmed snabbare kunna utbilda sjuksköterskor är att sökande från gymnasieskolans omvårdnadsutbildning (undersköterskor) får tillgodoräkna sig den basala utbildningen i omvårdnad. Detta skulle dessutom höja statusen för gymnasieskolans omvårdnadsutbildning. Frågan bör analyseras vidare i relation till liknande utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ub358 · 2004-09-29 00:00:00 — Trygghet för elever i skolor med alternativ drift tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa villkor för kommunala och fristående skolor. Enligt skollagen är en kommun skyldig att se till att alla skolpliktiga barn i kommunen får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Detta är rätt och riktigt. Med andra ord har alltså en kommun skyldighet att bereda plats för alla skolpliktiga barn. Därmed måste en kommun alltid ha ett visst utrymme reserverat för elevökningar vid en terminstart eller för andra elever som under läsåret flyttar till kommunen. En kommun måste också alltid kunna erbjuda plats på sina skolor när en fristående skola inte startar sin verksamhet eller när en fristående skola upphör med sin verksamhet. Det är viktigt att fristående skolor och kommunala skolor verkar under lika villkor, inte minst för elevernas skull. Det har blivit allt vanligare med fristående skolor med olika driftsformer. Det innebär ju också att situationen med t.ex. konkurser kan bli allt vanligare eller att utbildningsföretaget helt sonika konstaterar att driften är så lönsam som man räknat med och därför lägger ner verksamheten. Detta har också hänt och kommer säkert att hända . I vanliga fall talar vi inom utbildningspolitiken ofta om att eleven är i centrum och att elevens väl och ve alltid kommer i första hand. Men detta gäller tyvärr inte när fristående skolor, med kort varsel, får för sig att lägga ner verksamheten. Elever kommer alltid då i kläm. Man får byta skola, och oftast kan man inte välja skolenhet utan får acceptera kommunens akuta placering. Man kan få byta skola mitt under ett läsår. Man kan få byta skola just då betygen inför gymnasieskolan skall läggas fast. Utbildningsföretagens enkelspåriga ekonomiska tänkande tar inte hänsyn till eleverna i detta hänseende. När ekonomin fallerar är det ekonomiska överväganden som styr, inte elevhänsyn. Så borde det naturligtvis inte vara utan det borde ju alltid vara elevens bästa som är i centrum, oavsett vilken som är driftsansvarig för elevens skola. Det är först då som den enskilda eleven kan känna trygghet och med säkerhet veta att den studieplanering man bestämt sig för också långsiktigt gäller. De fristående skolorna måste genom lagstiftning förmås ta ett större och mer långsiktigt ansvar för sina elever.
mot · GS02Ub359 · 2004-09-29 00:00:00 — Högskoleutbildning i med inriktning på livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en högskoleutbildning i . Utbildning, och då inte minst satsningar på att bygga ut högskolan, är en nödvändig förutsättning för regional utveckling. är ett exempel på högskolans betydelse för ett län. Men det är angeläget att högskoleresurser når ut också till andra orter i ett län. Man kan då på ett bättre sätt ta till vara den kompetens och det företagande som finns på dessa orter. Ett exempel är . Genom Arlas stora satsning på en mjölkpulverfabrik byggs en stor kunskap upp inom livsmedelssektorn. Här finns också både Frödinge och . är därför en mycket lämplig ort för att etablera en högskoleutbildning med inriktning på livsmedel. Regeringen bör ges i uppdrag att framlägga förslag om en sådan etablering under högskolan i .
mot · GS02Ub364 · 2004-09-28 00:00:00 — Jämställdhetspedagoger i förskolan och skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minst en genuspedagog i varje kommun som arbetar i förskolan och skolan. Vi formas tidigt för att passa in i förtryckande könsroller, att bli kvinnliga och manliga. Redan som små barn präglas vi till pojkar eller flickor. Pojkar uppmuntras till aktiviteter förknippade med prestation, att fixa och vara aktiva. Flickor uppmuntras till aktiviteter förknippade med relation, att pyssla och ta hand om. Även om vi inte vill, eller är medvetna om det, förstärker vi vuxna ofta barnens könsroller. I förskolan är det centralt att tala om värdegrund och hur man förhåller sig till andra människor. Eftersom förskolan har en viktig ställning för barnens sociala utveckling krävs en extra stor insats av personalen där för att motverka förtryckande könsroller. I nationella utvärdering av förskolan tillfrågades kommunerna om hur de uppfattade och genomförde sitt uppdrag i relation till läroplanens mål och intentioner. I Förskola i brytningstid (2004) redovisas resultaten. När förskolepersonalen fått bedöma vad i värdegrundsarbetet som är viktigast att arbeta med hamnar jämställdhet först på tionde plats. Regeringen har avsatt medel för att utbilda resurspersoner i genuskunskap och jämställdhet. Syftet är att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet i skolan och förskolan. Regeringens ambition var att det skulle finnas åtminstone en kvalificerad jämställdhetspedagog i varje kommun /05. De skulle då ha kunnat sprida sina kunskaper vidare till fler lärare, förskollärare och barnskötare i kommunen och på så sätt inspirerat fler som arbetar i skolan och förskolan att reflektera över de invanda mönster som befäster orättvisa könsskillnader och som de flesta av oss, ofta omedvetet, deltar i. Tyvärr har bara drygt hälften av landets kommuner antagit erbjudandet att vidareutbilda någon eller några av sina anställda till genuspedagoger. Resten av kommunerna har inte prioriterat detta trots att utbildningen varit nationellt finansierad. För att inte förskolan och skolan ska vara miljöer där barn formas olika utifrån sitt kön i stället för utifrån sin personlighet och sina intressen bör varje kommun ha åtminstone en utbildad jämställdhetspedagog anställd som kan sprida sin kunskap vidare och inspirera resten av personalen i förskolan och skolan att arbeta för ökad jämställdhet.
mot · GS02Ub365 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över det ekonomiska ansvaret för lärcentrum. Utbyggnaden av den högre utbildningen har haft stor betydelse, för landet som helhet och för många regioner. Tillgången till högre utbildning är ett viktigt verktyg för tillväxt och utveckling. Många kommuner som inte har en högskola eller ett universitet har bidragit med ökad tillgänglighet och breddad rekrytering till högre utbildning genom att skapa lokala lärcentrum. Staten har vid ett flertal tillfällen bidragit till denna utveckling. kunde kommunerna söka pengar ur ett statsbidrag om som kunde användas för att utveckla lokala lärcentrum. fanns ett särskilt utvecklingsbidrag på för etablerandet av lärcentrum. Pengarna riktades framför allt till kommuner i särskilt behov av stöd för direkta investeringskostnader i samband med uppbyggnaden av lärcentrum. har även Delegationen för regional samverkan om högre utbildning använt en del av de som delegationen haft att fördela till lärcentrum. När kommunsektorn nu är i en besvärlig ekonomisk situation är det många enskilda kommuner som har svårt att motivera driftskostnaderna för sitt lärcentrum. Verksamheten, högre studier, är dessutom i första hand statens anvar och inte primärt en fråga. har lärcenterverksamheten varit nödvändig för att utbildningssystemet ska nå målen om breddad rekrytering, och de driver på utvecklingen av flexibla kurser. Kommunala lärcentrum utgör vidare en nödvändig infrastruktur för Nätuniversitetets verksamhet. En lösning till finansiering av verksamheten som förts fram är ett generellt utformat driftstöd till de kommuner som tillhandahåller lärcenterverksamhet. Det mest naturliga skulle emellertid vara att kommunerna fick ett driftsbidag för sina lärcentrum från de universitet och högskolor som utnyttjar deras tjänster för att fullgöra sina utbildningspolitiska uppdrag. Inget hindrar att kommunerna och lärosätena kommer överens om en sådan ersättning, och det finns exempel på högskolor/universitet som gör det. Kommunerna är emellertid i ett sådant förhandlingsmässigt underläge gentemot universitet och högskolor att sådana uppgörelser inte har kommit till stånd i någon större utsträckning. Oavsett vilken teknisk lösning som används behöver bidraget till verksamheten inte motsvara kommunernas totala kostnad för utan fungera som stimulans och stödja det lokala arbetet med att rekrytera studenter till högre utbildning.
mot · GS02Ub366 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltagande i . Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning. Ett sådant exempel är det samarbete som utvecklats inom ramen för mellan universitet och högskolor runt . Samarbetet inleddes officiellt 2001 och omfattar över 50 medlemsorganisationer. För det svenska deltagandet står , och . Samarbetet inom förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, det stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden, vilket inte minst rör klimatfrågorna. Ökat samarbete mellan universiteten och högskolorna i regionen kan också bidra till regional tillväxt. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som finns med. Därför är det viktigt att regeringen kontinuerligt ser över det svenska deltagandet.
mot · GS02Ub368 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda nutida ungdomslitteratur i svenskundervisningen på högstadiet för att bättre stimulera och vidmakthålla läslusten hos våra ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan börjar använda sig av den outnyttjade kompetensen hos skolbibliotekarier och ungdomsbibliotekarier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ungdomslitteraturens status höjs i lärarutbildningarna. har det i pressen förekommit flera artiklar som tar upp en angelägen fråga. Varför måste högstadieelever i ämnet svenska enbart läsa vuxenlitteratur som de kanske varken förstår rent språkligt eller är mogna för ännu? Konsekvensen blir att de helt tappar läsintresset. Det är ett läsintresse som är en förutsättning för framtida studier, för personlig utveckling och för deltagande i ett demokratiskt samhälle. I läroplan LPO 94 och i kursplaner för svenska står inget om att eleverna måste läsa , eller någon annan klassiker. Istället står det i målen för ämnet svenska bland annat att elever i slutet av nionde skolåret skall "kunna läsa till åldern avpassad skönlitteratur från , och från andra länder". finns ett stort utbud av ungdomslitteratur av hög kvalitet, både av svenska författare och översättningar från andra språk. Den litteraturen är skriven för ungdomar både till språk och innehåll. Den utspelar sig oftast i ungdomarnas egen värld och stimulerar till samtal och diskussion i klassrummet. Ämnena kan vara rasism, moral, sex, våld med mera. Inte minst för alla unga nysvenskar är dagens ungdomslitteratur speciellt viktig. Där kan de känna igen sig och därigenom få en bekräftelse. För att vidmakthålla läslusten hos ungdomar när de når högstadiet krävs från skolans sida ett öppnande mot omvärlden och ett utnyttjande av den kompetens som finns i varje kommun på skolbibliotek och kommunala bibliotek. Redan under lärarutbildningen måste ungdomsbokens status höjas och bli ett självklart inslag i all litteraturdiskussion. Utbildning i boksamtal bör få större utrymme. På högstadiet bör sedan ett utökat samarbete ske med skolbibliotekarien, som besitter en outnyttjad kompetens vad gäller litteratursamtal och ungdomslitteratur. Om inte utbildad personal finns på skolorna ska kommunbibliotekets ungdomsbibliotekarie anlitas.
mot · GS02Ub371 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplement till skolbetygen. Dagens skolsystem som betygsätter elever i en förbestämd skala säger väldigt lite om hur mycket en elev egentligen kan och vilken utvecklingspotential denne har. En bokstav ska dela in eleverna i ett A- och ett B-lag, utifrån ett skriftligt prov. Det är min övertygelse att det skulle vara mer givande för både lärare, elever och föräldrar att ha utvecklingssamtal där man kan komma överens om åtgärder för att utveckla elevers potential och även göra föräldrar delaktiga i skolarbetet. Jag tror att det är viktigt att lära elever att kommunicera omkring eventuella svårigheter och förbereda dem på vuxenlivets utvecklingssamtal med kommande arbetsgivare. Det är viktigt att vi slutar bunta ihop elever i bokstäver, att vi eftersträvar att successivt minskar betygens betydelse och istället ser till denne som en individ med egna behov, möjligheter och potential. Jag vill därför föreslå att tar initiativ till att stärka komplementen till betygen såsom utvecklingssamtal och individuella åtgärdsprogram. I takt med att elevernas förstahandsval till gymnasiet tillgodoses minskas också grundskolebetygens roll som urvalsinstrument.
mot · GS02Ub381 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildning. Vuxenutbildningen har gått in i ett annat skede där kommunerna får ansöka om pengar. Förutsättningarna är annorlunda, men behoven och förväntningarna från människor är lika stora som . Detta gäller inte minst industriorter där utbildningsnivån är förhållandevis låg. Här är vuxenutbildningen viktig, och inte minst spelar här kvalificerad yrkesutbildning (KY) en viktig roll. Det är angeläget att via KY och annan vuxenutbildning tillgodose ett lokalt behov av arbetskraft för att vi ska vara väl rustade för en framtida arbetsmarknad. Många upplever att behoven av KY-utbildning är större än de anslag som finns. Ett ökat statligt engagemang är önskvärt. Staten bör initiera en översyn gällande behovet av vuxenutbildning och då speciellt kvalificerad yrkesutbildning - detta för att tillgodose en väl utbildad arbetskraft .
mot · GS02Ub388 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av satsningar på högre utbildning och forskning i . tillhörde de orter i vilka särskilda satsningar på regional utveckling skulle genomföras till följd av de förändringar som föreslogs försvarsproposition. I den plan för utveckling av som växte fram med stöd av den särskilda kontaktperson som utsågs av spelade en satsning på högre utbildning som knöts an till områdets tekniska kompetens och säkerhetstänkande en viktig roll. håller därför på att utveckla ett regionalt campus i . Det motiveras av strävandet efter att skapa en ny utvecklingsarena med hög tillgänglighet för företag och offentliga verksamheter. Här går således mot trenden till geografisk koncentration av universiteten i riket och utvecklar ny verksamhet i områden präglade av genomgripande strukturomvandling och befolkningsminskning. De extrakostnader som uppkommer - och som inte fått någon kompensation för - avser investeringar och driftskostnader av skilda slag som inte hade varit nödvändiga om aktiviteterna ägt rum på universitetscampus i . Mest problematiskt är lokalkostnader och om dessa sammanhänger med tecknandet av längre hyreskontrakt, framför allt beträffande nybyggnation för detta campus. I budgetunderlaget har medtagits särskilt utökat stöd för lokalkostnaden och andra infrastrukturkostnader för campus , 2006 och 2007 som uppgår till 4, 6 och . ser stora möjligheter till synergier inom området modellering och simulering i anslutning till särskilt FMV:s kommande lokalisering till och samplaneringen av lokaler. Utbildning inom detta område behövs på alla nivåer från yrkeshögskoleprogram till civilingenjör/. För att lokaliseringen av FMV och samspelet med näringslivet i skall få rejäl fart krävs en minst 5-årig forskningssatsning om . Med dessa resurser kan särskilt en forskarskola inom modellering och simulering komma till stånd samt rekrytering av vetenskapliga nyckelresurser. En sådan satsning i motiveras dels av FMV:s lokalisering, dels av närheten till "Säkerhetsbältet" (SRV) och dels av den traditionella försvarsindustrins behov av att utveckla nya produkter med mer civil anknytning, t.ex. olika former av simulatorer för räddningsövningar, riskanalyser, beslutsstöd osv. SIMSafe 2004 (konferensen ) pekade tydligt på samtliga dessa faktorer. Självklart ingår i förutsättningarna då att FMV:s satsning fullföljs och att det nya campusområdet blir verklighet.