mot · GS02Bo224 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att inom dialogprojektet , bo och förvalta för framtiden verka för forskning och utveckling i syfte att öka användningen av växtfibrer i byggproduktion. Växtfibrer kommer att spela en allt större roll som bland annat armering i olika typer av kompositmaterial. har t ex flertalet nytillverkade bilar inredningsdetaljer som armerats med fibrer av lin och hampa. Byggsektorn är i varje industriland den största förbrukaren av materialresurser. Därför finns ett stigande intresse för växtfibrer som alternativt armeringsmaterial för ett stort antal produktområden. Orsaken till denna trend är en ökande medvetenhet om betydelsen av en utveckling mot ett bärkraftigt samhälle med hög nyttjandegrad av förnybara råvaror, men inte minst det faktum att växtfibrer i många fall erbjuder tekniskt och ekonomiskt konkurrenskraftiga alternativ till traditionella armeringsfibrer. Den internationella utvecklingen på området är påfallande stark. I flertalet delar av världen finns på byggmarknaden nischprodukter baserade på växtfiberarmerade kompositer, men det finns även exempel på företag som levererar hela byggsystem baserade på sådana tekniklösningar. De växtfibrer som är aktuella är både kortfibriga (exempelvis från skogsbruket) och långfibriga (lin, hampa, sisal m.fl.). I många sammanhang är det optimalt att blanda korta och långa fibrer för att nåönskade tekniska egenskaper. I finns ett betydande fiberkunnande inom industrin, inte minst knutet till skogsindustrin och vid forskargrupper. Forskargruppen Materialteknik, KTH:s forskarskola vid , har under bedrivit FoU om växtfibrer i produkter avsedda för primärt byggsektorn. Användning av växtfibrer i sprutbetong I sprutas inom anläggningsbyggandet och runt i gruvorna. Man uppskattar att cirka hälften av denna mängd är armerad med stålfibrer. Fiberhalten torde då ligga på i medeltal /m3. Oarmerad sprutbetong kostar /m3 och den stålfiberarmerade /m3 på plats. Stålfibrer, som huvudsakligen importeras, kostar /kg. Alternativ till stålfibrer, som främst torde utgöras av plastfibrer (också tillverkade utomlands), marknadsförs nästan inte alls i . De krav som ställs på en fiberarmerad sprutbetong varierar kraftigt. För trafiktunnlar krävs i allmänhet armeringsverkan med livslängd. I gruvsammanhang kan man nöja sig med kortare livslängd - alltifrån några decennier till enstaka år beroende på den aktuella ortens funktion i gruvan. En speciell användning är fibrer som sprickfördelande armering i samband med krympningsproblem. Då krävs stor effekt av fibrerna , varefter man kan nöja sig med en betydligt mindre verkan, eftersom sprickor då redan bildats. Av praktiska skäl torde man inte kunna öka halterna av stålfibrer till en nivå, där de verkar sprickfördelande, utan man har börjat diskutera möjligheten att kombinera stålfibrer med andra fibrer för att åstadkomma sprickfördelning. De fibrer som kompletterar stålfiberarmeringen behöver då inte ha samma beständighet som stålfibrerna. Eftersom beständigheten hos växtfibrer i betong ännu inte är utredd, förefaller det klokt att i första hand använda dem i gruvsammanhang eller tillsammans med stålfibrer, där sprickfördelning eftersträvas. I det förra fallet kanske stålfibrerna skulle kunna ersättas helt av växtfibrer. I det senare borde man kunna minska halten av stålfibrer med /m3. Låt säga att hälften av fiberbetongsprutningen i gruvorna och av fiberbetong-sprutningen inom anläggningsområdet kunde ske med (ev.) mindre beständiga växtfibrer enligt ovan, skulle man kunna minska importen med . har svensk forskning om växtfibrer, deras egenskaper och potentiella möjligheter i olika produktsammanhang intensifierats. kan ett starkt ökande intresse från såväl den fiberproducerande industrin som material- och produktproducenter noteras. Förutsättningarna för en mer sammanhållen satsning i syfte att samordna, intensifiera och dra nytta in i material- och produktproducerande led av pågående FoU är goda och ett gott stöd från relevant industri inklusive jord- och skogsbruk kan påräknas. Utnyttja befintliga kunskaper, kompetenser och fiberresurser i för tillväxt inom nya produktområden. Samordna, intensifiera och dra nytta av pågående FoU in i material- produktproducerande led. Byggsektorns särskilda utrymme för och behov av produktutveckling. Byggsektorn är den största materialkonsumenten och den största industrisektorn i varje industriland samt dominerad av småföretag (av i sektorn har färre än 20 anställda och ligger därmed i huvudfåran av företag i tillväxtstorlek). Nyttiggörande av fiberkunnande och resurser i produktproducerande led måste styras av marknadskrav och förutsättningar (exemplet byggsektorn: normer, godkännanderegler, standarder). Process- och systemfrågor, beredning och kvalitetssortering. Stimulera till industrisektoröverbryggande satsningar inom produktutveckling med växtfibrer som gemensam nämnare. har ett stort antal intressenter i en överenskommelse i dialogprojektet , bo och förvalta för framtiden definierat ett antal långsiktiga mål som alla har sin utgångspunkt i en vision om att en hållbar bygg- och fastighetssektor kan nås inom en generation. har fått i uppdrag att samordna, följa, utvärdera samt informera om dialogprojektets arbete och resultat. bör få i uppdrag att verka för forskning och utveckling i syfte att öka användningen av växtfibrer i byggproduktioner.