ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T281 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva SJ AB:s monopol på sträckan . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att SJ:s avkastningskrav för trafiken på sträckan tills vidare skall anpassas. fattade beslut om stora miljardinvesteringar i bannätet. Inte kommer att satsas på järnvägsnätet enligt framtidsplan . För del innebär detta bland annat kapacitetsförbättringar på Ostkustbanan genom länet, dubbelspår på flera sträckor mellan och . tillkom Järnvägsstyrelsen - järnvägens eget konkurrensverk - och den nya järnvägslagen. Järnvägslinjen trafikeras av SJ och nattågslinje påövre . har media i belyst de stora svårigheter som upplevs med indragna tågturer och höga biljettpriser. SJ:s prissättning, med enligt uppgift landets högsta kilometertaxa på sträckan , vållar bekymmer för dagens pendlare och är ett hinder för regionförstoring. När Gävleborna ska åka tåg med SJ till , kan resande köpa en biljett för sträckan via , för att på det sättet kunna åka billigare. Taxan innehåller således märkliga konstruktioner. , till vilket både och kommuner ansökt om medlemskap till, har genom sitt rådsmöte krävt att SJ tar på sig rollen som partner när det gäller utvecklingen i . Rådet uppmanar regering och riksdag att tydliggöra SJ:s roll när det gäller utveckling och regionförstoring. Av storstadsregionerna är det enbart i som SJ har kvar sitt monopol för regional trafik. kräver vidare att regering och riksdag anpassar SJ:s avkastningskrav för trafiken i till följd av den unika ställning som företaget har i regionen och att SJ offentligt skall särredovisa intäkter och kostnader för den regionala trafiken i området. kom med en rapport där SJ:s hantering av monopolet får kritik. I rapporten i förändring konstateras att "Ett betydande hinder för en mer utvecklad konkurrens, som bättre tillgodoser resenärernas och medborgarnas önskemål, är SJ AB:s monopol på linjer som bolaget bedömer som lönsamma. SJ har betydande möjligheter att från ett företagsekonomiskt perspektiv ta ut höga priser på flera linjer, vilket bl. a. innebär att efterfrågan från resenärer med en lägre betalningsförmåga och andra mer breda resenärsgrupper löper stor risk att trängas undan." I råder en mycket stor arbetslöshet. har arbetslösheten ökat med . I Uppsala-Arlanda-Stockholmsområdet finns ett stort antal arbetsplatser och svårigheter att rekrytera personal. Med SJ:s tåg tar det att åka till . På grund av de höga biljettpriserna kan arbetslösa Gävlebor inte söka jobb t.ex. hos serviceföretag på . SJ:s egen så kallade marknadsprissättning, den bristfälliga konkurrensen inom tågtrafiken och bristen på alternativa transportsätt utgör hinder för utvecklingen i . Mot bakgrund av detta bör SJ:s monopol på dagtrafiken på sträckan upphävas och fram till detta sker bör, till följd av den unika ställning som företaget har i regionen, SJ:s avkastningskrav för trafiken anpassas. SJ ska offentligt särredovisa intäkter och kostnader för den regionala trafiken i området.
mot · GS02T282 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall kunna begränsa full konkurrens genom att tillhandahålla material till asfaltentreprenader. policy är, efter den stora kartellskandalen, att börja tillhandahålla insatsvaror till de asfaltarbeten som handlas upp. tror att det på detta sätt skall få lägre kostnader för beläggningar. Tyvärr kan det på litet komma att få motsatt effekt. Beläggningsföretagen hindras att offerera andra utföranden än de som är föreskrivna i handlingarna, vilket i förlängningen medför att företagens forskning och utveckling kring billigare och bättre asfaltprodukter inte lönar sig och läggs ner. Därmed kommer utvecklingen mot bättre, hållbarare och därmed långsiktigt billigare beläggningar att hejdas. Ett bärande skäl till förändringen är att vill få en större konkurrens och lägre priser genom att möjliggöra för mindre företag att etablera sig. tror att små företag kan producera billigare än stora. Såär det självklart inte. Om alla har samma förutsättningar och följer lagar och avtal samt underkastas samma krav från kunden så ger stordriftsfördelar effekt. är en liten marknad sett i ett internationellt perspektiv. Det ryms inte så många aktörer. Det viktiga är inte om det finns 20 små företag eller fem stora utan det viktigaste är att konkurrensen fungerar. Här har en viktig roll att se till att konkurrensen inte bara gäller priset utan även idéer och egna alternativ, där det lönar sig att utveckla process och produkter och se till att marknaden är attraktiv och lockar till sig duktiga företag och människor. Det talar snarare för flera funktionsentreprenader än entreprenader som enbart går ut på att snabbast lägga ut den färdiga produkten för vilken man inte har något eget ansvar. Konkurrens är nödvändig och positiv för alla. Därför är det oroväckande att , som myndighet, centraliserar all utveckling till sig själv och gör entreprenörerna till säljare av arbetskraft och maskiner. Det kommer att ge dyrare och sämre beläggningar och i förlängningen en avstannande utveckling samt en marknad som färre och färre människor och företag vill verka på. För vem tror på att en statlig myndighet skall kunna driva utvecklingsarbete effektivt och vem tror på att en bransch där tävlingen endast gäller att producera fort, utan teknik- och produktutveckling, attraherar unga och duktiga medarbetare.
mot · GS02T283 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . E 22 är en som fortfarande har många brister. Satsningarna på denna mycket viktiga väg har varit alldeles för blygsamma . Det har visat sig att E 22:an har varit en av landets mest olycksdrabbade vägar. Samtliga olyckor kan inte byggas bort, men man kan konstatera att på fyrfiliga vägar med mitträcke inträffar oftast inga allvarliga olyckor. har E 22 långa sträckor med dålig sikt och begränsad vägbredd. Satsningen på trefilig väg med vajerräcke som byggs , får säkert ner dödsolyckorna för bilisterna, medan motorcyklisterna kan råka mycket illa ut Sydöstra ligger i direkt anslutning till två av mest intressanta ekonomiska tillväxtregioner och . Genom att dra nytta av dessa tillväxtzoner kan vi skapa en positiv utveckling, både inom och i som helhet. En upprustad är en nyckelfråga för om vi skall kunna utnyttja den tillväxtpotential som handelsvägarna österut över havet ger oss. E 22 går som en pulsåder genom södra och sydöstra . Den passerar ett antal stora hamnar med trafik österut. Denna trafik förväntas växa ytterligare. Det forna erbjuder möjligheter som vi bara sett början på. E 22 kan dessutom bli en transportled av växande betydelse för den expansiva . Nya tider kräver nya perspektiv. Den framtida utvecklingen i , och östra skapar nya flöden av trafik och handel runt , förändringar där sydöstra och E 22 kan få en nyckelroll. För att ta vara på möjligheterna behövs en prioriterad satsning på infrastrukturen. Det behövs utökade resurser till väginvesteringar, inte minst mot bakgrund av att tilldelningen varit alltför låg . Vi moderater vill satsa ytterligare resurser på detta område . För att få en snabb utbyggnad av kan en alternativ finansiering i form av PPP-projekt framstå som en samhällsekonomisk lösning. Det kan innebära nyckeln till en offensiv infrastrukturpolitik, där investeringar genomförs för att de är lönsamma och inte skjuts på grund av bristande likviditet. Principerna ökar dessutom chanserna att nå etappmålen i trafiksäkerhet, som tillgängligheten ökar tack vare att viktiga investeringar tidigareläggs. Regioner och kommuner längs (, och i , i län och Östsam, ) har tillsammans med Sydsvenska och Östsvenska Handelskammaren bildat ett partnerskap för E 22. Syftet är att åstadkomma upprustning. I anslutning till E 22 ligger några av landets mest välbesökta turistmål. och , och dess skärgård, örlogsstaden , Glasriket//, och Gryts och skärgårdar är alla upplevelseområden av mycket hög kvalitet. Besöksnäringen inom dessa områden ger en ekonomisk injektion på . Den fasta förbindelsen över gör också sydöstra mer lättillgängligt för danskar och tyskar. Vår förhoppning är att hela E 22:an har byggts ut . Genom att satsa på fyrfilig väg med mitträcke är det lämpligt att efter utbyggnaden tillåta på hela vägen. Avslutningsvis vill vi framhålla att en av de första etapperna måste bli en förbifart . De trafikproppar som uppstår på förbi är inte acceptabla.
mot · GS02T285 · 2004-09-29 00:00:00 — beslutar att det analoga mobiltelenätet, NMT, inte släcks ned innan ett nytt digitalt mobilnät med samma geografiska täckning som det nuvarande NMT-nätet har byggts upp. Det analoga mobiltelefonnätet håller på att ersättas med ett nytt. Gammal analog teknik byts ut mot ny digital teknik. En ny teknik som öppnar för helt nya kommunikationsmöjligheter både vad gäller moderna bredbandstjänster och som gör det svårare för obehöriga att avlyssna samtalen. Det nya 3G-nätet kommer att täcka av befolkning, medan täckningen bara blir av yta. 3G-nätet kommer inte att ha fullgod täckning i inland och glesbygd. Inte heller nuvarande GSM-nätet fungerar på de flesta ställena i inland och glesbygd. skall NMT-nätet släckas ut och ersättas av ett nytt snabbt digitalt mobilnät på samma frekvens som nuvarande NMT-nät. Goda kommunikationer i inland och glesbygd är viktigt inte minst för skogsnäringen. Ofta jobbar en skogsarbetare ensam i sin maskin. En fungerande kommunikation med omvärlden är en personlig trygghets- och säkerhetsfaktor för arbetaren. Eftersom det nya digitala nätet inte kommer att täcka av yta borde enligt vår mening det analoga NMT-nätet av säkerhetsskäl få vara kvar även i de landsdelar där inte kommer att byggas ut.
mot · GS02T286 · 2004-09-29 00:00:00 — begär att regeringen prioriterar underhållet för att åtgärda bristerna i vägunderhållet i . Vägunderhållet i har blivit eftersatt. På grund av ett besvärligt vinterklimat med återkommande tjälskador utsätts vägnätet i för hårt slitage. Många av vägarna har på grund av eftersatt underhåll en oacceptabelt låg standard och påverkar därför trafiksäkerheten. Framkomligheten är mycket riskfylld och för tyngre trafik omöjlig. De stora bristerna medför betydande merkostnader och stora konkurrensnackdelar för råvaruindustrin. En stor del av grunden för välstånd står att finna i norra råvarubas. Det eftersatta vägunderhållet i drabbar indirekt hela tillväxt. med dess unika fjällvärld utgör dessutom ett attraktivt turistmål, men den låga vägstandarden utgör ett allvarligt hot mot den för så viktiga turistnäringen. Enligt min mening måste regeringen vidta omedelbara åtgärder för att höja standarden på vägnätet i .
mot · GS02T287 · 2004-09-29 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt ger i uppdrag att påbörja upprustningen av Haparandabanan. Som ett mantra har regeringen upprepat att hela landet ska leva. Ändå har inga betydande satsningar i gjorts. Om regeringen har för avsikt att leva upp till målsättningen att hela landet ska leva måste regeringen börja visa på handling. En väl uppbyggd infrastruktur är en av grundförutsättning för att hela landet ska kunna leva. Regeringen har ständigt skjutit upp viktiga järnvägssatsningar. Ambitionerna har stannat vid tomma ord och löften. Nödvändiga järnvägssatsningar har gång på gång skjutits . utgör en viktig handelsport för våra industrier mot våra grannar i öster. Därför är det viktigt att en upprustning av den så kallade Haparandabanan sätts igång. Godstransporter är dominerande i norra med tyngdpunkt på malm-, skogs- och ståltransporter. Om företagen i ska kunna fortleva och konkurrera är det viktigt att nödvändiga infrastrukturinvesteringar inte skjuts . I en allt hårdare konkurrenssituation - där länets industrier och näringsliv har ett avståndshandikapp till de europeiska huvudmarknaderna - är effektiva logistiklösningar ett mycket viktigt inslag. är en viktig marknad för företagen i . En omedelbar igångsättning av upprustningen av Haparandabanan är därför nödvändig. Enligt min mening bör regeringen skyndsamt ge i uppdrag att påbörja upprustningen av Haparandabanan.
mot · GS02T289 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga krav på produktionsutveckling och kvalitetssäkring för att garantera att en bra och säker post- och kassaservice tillhandahålls i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lantbrevbärarnas uppgifter utvecklas att även gälla mot företag som mobila postcenter. De gamla postkontoren har ersatts av kontor för kassaservice och serviceställen för brev- och pakethantering. Mer än 3 000 livsmedelsbutiker, bensinstationer och kiosker erbjuder frimärken, kuvert och postens övriga produkter. Med datorns frammarsch i svenska hem och på svenska arbetsplatser så tar många försändelser andra vägar , så utvecklingen måste ses som ett naturligt resultat av förändringar i samhället. Kassaservice som blev kvar när serviceställena tog över brev och pakethantering är en dyr verksamhet. Skattebetalarna subventionerar var och en av de kunder som använder tjänsten med nästan . Även där så har data och internet förändrat kundernas behov. Det finns dock fortfarande 175 000 kunder som inte har något annat alternativ än kassaservice och man har faktiskt 3½ miljoner kundbesök . Den förändring som påbörjats är därför nödvändig och har förutsättningar att bli bra. Men det måste ställas tydliga krav på produktionsutvecklingen så att båda verksamheterna kvalitetssäkras kontinuerligt för att alla ska garanteras en bra post- och kassaservice i hela landet. Utvecklingen leder till många lokala postombud som ger ökad närhet och utökade öppettider för kunderna. Förändringen på kassaservice innebär möjlighet till "hembesök" hos kunder när de vill uträtta sina kassaärenden. Det blir en flexibel och behovsstyrd verksamhet, vilket i många fall innebär en kvalitetshöjning. Även företagen får möjligheten att beställa servicen "Beställd kassaservice genom lantbrevbärare" men i övrigt så ska de vända sig till det lokala servicestället eller till närmaste postcenter, som inte är lika tätt lokaliserade. För att företagen ska sköta sin pakethantering är det önskvärt med största möjliga flexibilitet. Därför ska postcenter tillsammans med företag, serviceställe och lantbrevbärare lokalt hitta den optimala lösningen för varje postkund. I många fall är lantbrevbärarna de som både har kunskapen, närheten och flexibiliteten, vilket gör att de är mest lämpade att ha den nära kontakten med företagen. Lantbrevbärarnas arbete och ansvar ska kunna utvecklas så att de fungerar som mobila postcenter. Det kommer att stärka den lokala servicen samt dessutom utveckla lantbrevbärarnas arbetsuppgifter. Den utveckling som sker är en nödvändig utveckling för post- och kassaservicens framtid i . Rätt hanterad har den förutsättningar att garantera en flexibel och stark service i hela vårt land. Men det måste tydligt och klart framgå att det är Posten som ansvarar för att servicen är tillgänglig för oss alla och att Postens samarbetspartner ges rimliga ekonomiska ramar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02T291 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare resurser till vägnätet i . Det eftersatta underhållet av våra vägar har medfört att det hårt slitna vägnätet här i håller på att bli ännu sämre. Stora gropar i asfalten har på flera platser blivit så vanliga att bilisterna får kryssa fram och tillbaka för att försöka undgå de värsta hålen. Ännu värre är det på våra grusvägar. Vi har själva åkt mycket på vägarna i och det är en minst sagt skakig upplevelse. Det är en mängd länsvägar som måste rustas upp. Självklart borde också många grusvägar asfalteras när de har fått en riktig underbyggnad. Vad som inte har kommit fram i debatten är att de vägar som får förfalla kostar mer att åtgärda än om man gör insatserna . Går förfallet för långt så förstörs även underbyggnaden av vägen, vilket betyder att kostnaderna stiger dramatiskt. Helt klart är det många vägar som måste rustas upp i på grund av eftersatt underhåll. Socialdemokraterna tillsammans med övriga bilfientliga partier - och - har verkligen utmanat bilisterna när man inte anslår tillräckligt stora anslag till vägunderhåll. Eftersom vägnätet på flera ställen håller på att falla samman, så vill vi moderater satsa betydligt mer pengar på väghållningen än regeringen. Det behövs också nyinvesteringar i . Utan någon inbördes rangordning vill vi lyfta fram fyra olika objekt (A-D). Väg 51 mellan och (förbifart Svärtinge) måste byggas om och rustas upp. Norrleden, en ny väganslutning från E 4, väg 51 och väg 55/56 till Händelö, måste byggas. Den är en del av framtida väg E 22, förbifart , och ingår i . Eftersom hamn är en TEN-T-hamn och är av riksintresse är det viktigt att det finns en tillfredsställande anslutning till det statliga vägnätet. Det måste också investeras i väg 50, förbifart . Mycket angeläget är en utbyggnad av med förbifart . Här måste snabba åtgärder sättas in för att lösa de trafikproppar som inträffar vid speciellt . Över huvud taget så måste E 22 rustas upp i hela sin sträckning, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Det är ingen tvekan om att måste tilldelas större resurser till både vägunderhåll och nyinvesteringar, så att de största bristerna kan åtgärdas.
mot · GS02T292 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjöfartens avgifter skall främja sjöfart i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjöfartens avgifter skall vara konkurrensneutrala i förhållande till andra transportslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjöfartens avgifter inte skall användas för omfördelning, utan tydligt avspegla de faktiska kostnaderna. För höga farledsavgifter dämpar svenska hamnars konkurrensförmåga , , och tar ut farledsavgifter av fartyg som angör svenska hamnar, medan exempelvis , , , och inte gör det. I utgör farledsavgifterna en betydande del av intäkter. I de länder som inte har farledsavgifter ses sjöfarten som en del av infrastrukturen precis som vägar och järnvägar. Därmed finansieras den också huvudsakligen via skatten. I är skillnaden stor mellan de olika trafikslagens förutsättningar. och finansieras via anslag ur statsbudgeten, medan i huvudsak finansieras av trafikavgifter. För svenska hamnar är farledsavgifterna en konkurrensnackdel mot utländska hamnar. Om ett fartyg exempelvis i stället går till en dansk eller holländsk hamn slipper de farledsavgiften. Från svenska hamnar lyfts farledsavgifterna fram som ett problem när det gäller att skaffa nya kunder. Därför är det viktigt att se till att farledsavgifterna inte är så höga att de motverkar sjöfart på svenska hamnar. Ökad anslagsfinansiering av bör övervägas. Konkurrensneutralitet gentemot andra tranportslag Det viktigt att konkurrensneutralitet råder mellan olika transportsätt. Det är inte rimligt att staten, genom snedvriden avgiftspolitik, ger sjöfarten sämre konkurrensförutsättningar än andra transportslag, speciellt eftersom sjöfarten får anses vara minst miljöstörande med hänsyn till fraktad godsmängd. En översyn bör göras i syfte att göra farledsavgifterna konkurrensneutrala gentemot andra transportslag. Orättvisor uppkommer också inom ramen för dagens system för farledsavgifter. Framför allt när det inte är tydligt att användaren betalar, det vill säga när avgiften inte står i rimlig proportion till kostnaden. I dagens system är hamnar utan långa farleder och med gynnsam geografisk placering som exempelvis , och särskilt förfördelade. Där tvingas fartyg betala höga farledsavgifter för att finansiera underskott av isbrytning i och lotsverksamhet, kostnader för farledsarbeten till hamnar med långa farleder samt andra kostnader som inte har direkt anknytning till sjöfarten på hamnarna. Farledsavgifterna bör inte användas för omfördelning mellan olika regioner eller verksamheter. Det är viktigt att farledsavgifterna tydligt avspeglar de faktiska kostnaderna.
mot · GS02T293 · 2004-09-23 00:00:00 — Införande av ett obligatoriskt båtregister tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åter införa ett båtregister. och fanns det ett statligt båtregister som dock avskaffades vid den borgerliga regeringens tillträde. Vi anser att det finns ett stort behov av att åter införa ett gemensamt obligatoriskt båtregister. Vi anser även att sjösäkerheten skulle öka vid införandet av ett gemensamt båtregister. I de kontakter som vi har med , polisen, och tullen uppmärksammas ofta frågan om införandet av ett obligatoriskt båtregister. Detta på grund av att ett gemensamt båtregister underlättar vid olyckstillbud och vid förebyggande sjösäkerhetsarbete. Ett obligatoriskt båtregister underlättar för polis och kustbevakning när det gäller att lösa det ständigt ökande antalet båtstölder. är det svårt att finna de rätta ägarna till de båtar som påträffas utan någon form av märkning. Registret kan vara självfinansierande genom att båtägarna får betala en mindre avgift när de registrerar sig.
mot · GS02T294 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad respekt för den vita käppen genom en översyn av lagskyddet. Den vita käppen är en välkänd internationell symbol för synnedsättning. Den är ett ovärderligt hjälpmedel för synskadades orientering men också en signal för omgivningen att visa särskild uppmärksamhet. I en alltmer stressig trafikmiljö måste synskadade kunna lita på en hög respekt för den vita käppen. genomförs en trafikpolitisk ambition - den s.k. nollvisionen - med syftet att få ner olycksfallen i trafiken. Åtgärder vidtas för att höja uppmärksamhetsgraden hos såväl bilister som andra trafikanter. Bland annat kommer antalet övergångsställen att minska, enligt planer med 10 000 stycken i kommunalt och 1 000 stycken i statligt vägnät . De kommer delvis att ersättas av gångpassager (5 500 stycken ) som bygger på förarens och gångtrafikantens ögonkontakt med varandra! För gruppen synskadade är bristen påögonkontakt den stora säkerhetsrisken. kommer fortfarande av övergångsställena att vara osäkra övergångsställen. De ljus- och ljudreglerade övergångsställena, tillsammans med avskilda gångbroar, är fortfarande den trafiksäkerhetsåtgärd som bäst gagnar synskadade. Därför ökar nu gruppens otrygghet och säkerhetsrisk, då alltfler reglerade övergångsställen ersätts med andra trafiklösningar. I den miljön förlitar sig bilister och tvåhjuliga trafikanter på sin egen kommunikationsförmåga och inser inte att synskadade inte har kontroll över situationen och lätt kan ta ett "felsteg". Bristande respekt för rådande trafikregler ökar ytterligare synskadades risksituation. I har man höga böter för trafikförseelser och där uppmärksammar bilister fotgängare vid övergångsställen. finns inte den vita käppen omnämnd i de lagar och förordningar som reglerar trafikmiljön. Därför behöver man se över hur lagskyddet för synskadade i trafiken och därmed öka respekten för den vita käppen.