ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02U334 · 2004-09-24 00:00:00 — Religiösa organisationers inflytande i världspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i sin utrikespolitik bör främja ett världssamfund byggt på förvärldsligade principer, mänskliga rättigheter och religionsfrihet och, som ett led i detta, minska religiösa organisationers inflytande över internationell politik, framför allt i internationella organ som FN. finns det en obalans i fråga om olika religioners inflytande och representation i internationella sammanhang. Mest tydligt är detta i exemplet med den s.k. Heliga Stolen. Den Heliga Stolen representerar som den säger sig representera alla katoliker i hela världen. Detta arrangemang skapar en brist på balans i internationella sammanhang då alla religioner inte har samma möjlighet till representation i dessa sammanhang. Medborgare från olika länder har utsett sin nationella representant genom den representativa demokratin, vilket innebär att man överlämnar representationen och medföljande ansvar till landets sändebud. Därför anser vi att ett dubbelt representantskap av just katoliker varken är nödvändigt eller demokratiskt. Dessutom har den Heliga Stolen en syn på jämställdhetspolitiken som är föråldrad tillsammans med ett uttalat motstånd mot såväl aborträtten som mot användning av preventivmedel - två viktiga pelare i kvinnors rättigheter. I sitt betänkande, 2003/04:UU9, konstaterar utrikesutskottet att "skall verka för alla människors möjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter. Barnets rättigheter, kvinnors rättigheter, funktionshindrades rättigheter samt rättigheter för personer som tillhör urbefolkningar och nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter måste särskilt beaktas i syfte att garantera lika förutsättningar". Vi vill att genom sin internationella politik verkar för att minska religiösa organisationers makt i världspolitiken.
mot · GS02U340 · 2004-09-30 00:00:00 — Svensk biståndspolitik och läkemedelsindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk biståndpolitik och den svenska läkemedelsindustrin. Hiv/aids är ett globalt problem som involverar samtliga länder på vår jord. Vår läkemedelsindustri borde ha möjligheten i samarbete med vår regering att ta fram bromsmediciner mot aids till de fattigaste ländernas befolkning. Det finns hivpreventionen för oförlösta barn genom engångdoser efter förlossningen. Vi skulle också kunna bidra till program för de blivande mödrarna för att förhindra för tidig död och motverka den katastrofala utvecklingen runt om i världen av föräldralösa barn och ungdomar. I har vi ett gott samarbete på många olika områden och det borde finnas möjligheter att utveckla denna del av biståndsarbetet från vår sida. har en befolkning på 45 miljoner och i kan det vara så många som som har infekterats av hivsmitta. Minst 5,3 miljoner sydafrikaner är hivsmittade och kvinnor drabbas hårdare än männen av smittan. Av barnen som dör står dödsorsaken följdverkningar av aids för . skulle kunna vara en viktig samarbetspartner i framtagande av program för att förhindra för tidig död hos mödrar och förhindra fortsatt spridning av hiv.
mot · GS02Ub201 · 2004-09-14 00:00:00 — Lunds universitets historiska museum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Lunds universitets historiska museum. finns flera museer. Ett av dessa är . Detta museum har en särställning med i princip samma uppdrag för som har för resten av landet. Antalet fynd är mycket stort och samlingarna tillhör de näst största i landet. Dessa samlingar skall bevaras och förvaras, visas upp för allmänheten, men också användas för forskning och undervisning. Med tanke på hur mycket arkeologiska fynd man gör i de skånska jordarna ökar samlingarna . , då våra universitet har pressad ekonomi, och måste göra prioriteringar av sina verksamheter, är av naturliga skäl inte museiverksamheten högt prioriterad. Universitet tvingas naturligtvis att prioritera grundutbildning och forskning. måste frågan om ges en långsiktig lösning, där man fortfarande kan klara av insamling, systematisering och utställningsverksamhet av skånska fynd i . Det är t.ex. inte acceptabelt att skånska historiska fynd skeppas till och . En sådan lösning innebär bara en omfördelning av kostnader och riskerar dessutom att leda till en högre totalkostnad än vid bibehållen verksamhet. Naturligtvis måste även samlingarna kunna användas för forskning och i undervisning. Verksamheten vid Lunds universitets historiska museum är att betrakta som riksintresse, och därför måste tillsammans med ta ett övergripande ansvar. Detta borde lämpligast ske genom att ge status som filial under och ett erkännande som ett statligt museum.
mot · GS02Ub202 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten till en permanent ekonomisk lösning för de kommunala teknikskolorna. Lågt intresse för teknik Behovet av teknisk allmänbildning ökar i dagens samhälle som teknikintresset svalnat hos ungdomar, något vi kan se i valen till program i gymnasiet och högre utbildning. På dagens program i skolorna är också könsfördelningen sned. Det är få tjejer som söker sig vidare inom de tekniska områdena eller väljer kurser med teknik som bas. Insatser för ökat teknikintresse görs sporadiskt på skolor runt om i landet men en samlingspunkt för gemensam planering och gemensamma arrangemang saknas. Kortsiktiga insatser har inte visat några resultat. startades en teknikskola i kommun. invigdes skolan och verksamheten drog i gång fullt ut. Den kommunala teknikskolan (Komtek) är en teknikverksamhet för barn och ungdomar på deras fritid. är det allt från sexåringar till sextonåringar som besöker Komtek. Komteks uppgift är att intressera barn i allmänhet och tjejer i synnerhet för teknik och dess praktiska tillämpning. Komtek är tänkt som ett komplement till undervisning i skolan och arbetslivet och ska ge en allsidig teknisk kunskap. Komtek har de kommunala musikskolorna som förebild. Verksamheten bygger på praktisk tillämpning av teknik. Material och pedagogik ska tilltala både tjejer och killar samt stimulera kreativiteten och uppmuntra till utforskning av tekniska principer och mekanismer. Lust och lek tillsammans med ett konstnärligt perspektiv ska genomsyra verksamheten. Komtek fortbildar också lärare inom både förskola och skola. Komtek startade efter initiativ från , men det är kommunerna som ansvarar för verksamheten. Pilotverksamheten drivs av kommunen med stöd av , och . För att öka intresset för teknik och för att minska den snedvridna könsfördelningen vid val i skolan och av yrke krävs det genomgripande satsningar i vårt samhälle. Vi behöver ett långsiktigt arbete som genomsyrar allt från förskola till högre utbildning. Den kommunala teknikskolan är ett mycket bra initiativ och exempel på hur arbete med dessa frågor kan utvecklas. Kommunala teknikskolor borde finnas runt om i hela landet så att alla barn och ungdomar får möjlighet att delta i verksamheten. Ett ökat teknikintresse är till gagn för hela samhället. Därför borde staten ge ekonomiskt stöd till denna verksamhet.
mot · GS02Ub203 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Rättigheten att få organisera sig är en självklarhet. Men rättigheten att slippa vara medlem i en organisation är lika självklar. Denna grundläggande rättighet är normalt helt okontroversiell i demokratiska länder. Tyvärr är dock studenter undantagna från rättigheten att slippa tvångsorganisering. Bestämmelsen om att alla studenter skall vara med i en studentkår är helt oförenlig med allmänna demokratiska principer. Detta tvångsmedlemskap förkastades i motioner av riksdagsledamot 1994. Däremot tycks minister anse att det är rätt att tvångsansluta landets studenter till studentkårerna. Med hänvisning till den grundläggande mänskliga rättigheten att slippa tvångsmedlemskap i förening eller annan sammanslutning föreslår jag att kårobligatoriet avskaffas.
mot · GS02Ub204 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen låter göra en översyn av KY-utbildningarna i enlighet med vad som anförs i motionen. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) har bedrivits i . Bland huvudmännen finns kommuner, privata utbildningsföretag och stiftelser. Utbildningen bedrivs i samarbete med näringsliv, högskola och kommun. I finns 350 olika KY-utbildningar med totalt 12 500 studenter. Enligt uppgift är ett stort problem för huvudmännen att högskolor och universitet har ett beräkningssätt när det gäller att offerera externa kurser som gör att det reella timpriset blir mycket högt. Ofta ligger timersättningen på . Samarbetet mellan KY-utbildningarna och högskolor och universitet är en av de viktiga nycklarna till framgång där kostnaderna för de externa utbildningarna har blivit ett allt större problem. Det är viktigt att initierar en översyn av KY-utbildningarna där ersättningsnivåerna ingår som en naturlig del.
mot · GS02Ub205 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av skoluniform i . Hysterin med ungdomsmode når ständigt nya höjder. Mer och mer av reklamen riktar sig till barn och unga och ser vi 7-8-åringar som sminkar sig innan de går till skolan. Klädkontot når nya höjder för förtvivlade föräldrar. Allt skall vara märkeskläder och ungdomarna tävlar modemässigt. tycks mobbning ofta emanera just utifrån klädsel. Den som inte är rätt klädd stöts lätt ut från gemenskapen. Lösningen är, hävdas på många håll i världen, skoluniformer, och man kan se många exempel i på hur en enkel men snygg sweatshirt eller liknande eliminerat modehysterin, skapat gemenskapskänsla och sparat föräldrarnas plånböcker. Kanske kunde det rentav ge upphov till en ny svensk textilindustri? Inför skoluniformer i !
mot · GS02Ub206 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av preciserade krav på kvalitetsredovisningar samt sanktionsmöjligheter mot kommuner som bryter mot skollagen. Skollagen föreskriver att varje skola skall inlämna en kvalitetsredovisning över sin verksamhet. Kvalitetsredovisningen är obligatorisk, men detta till trots är det många kommuner som likväl underlåter att inlämna dessa. Den fristående skola som uppträder på samma sätt riskerar att få sin rätt till bidrag indragen. Mot den bakgrunden är det lätt att förstå att den fristående skolan efterhör uppmaningen. Något motsvarande hot vilar inte över den kommunala skolan. skall visserligen uppmana kommunerna att följa lagen, men ingenting påtagligt sker om kommunen ändå struntar i påpekande. Här bör därför utarbetas en sanktion mot de kommuner som bryter mot skollagen. Med en sådan sanktionsmöjlighet likställs den fristående skolan och den kommunala på ett rimligare sätt. Kvalitetsredovisningen är tänkt att vara ett instrument att höja den egna skolans kvalitet. Inget är däremot sagt om på vilket sätt själva kvalitetsredovisningen skall ske. Ett stort mått av godtycke uppstår därför både hos den som författar själva kvalitetsdokumentet och hos den som är satt att bedöma redovisningen. Med den ordningen minskar instrumentets betydelse påtagligt. Om kvalitetsredovisning även fortsättningsvis skall gälla, finns skäl att i större utsträckning precisera den lägsta nivå som en kvalitetsredovisning skall innehålla.
mot · GS02Ub207 · 2004-09-20 00:00:00 — Slopande av fribeloppsgräns för studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av fribeloppsgränsen i studiemedelssystemet. Den förändring som skett vad gäller fribeloppet för att erhålla fullt studielån till , är ett steg i rätt riktning. Den tidigare motiveringen till att helt ta bort inkomstgränsen för studiemedel har varit att heltidsstudier kräver en heltidsinsats från den studerandes sida. Studerande är, precis som alla andra, individer, med olika förutsättningar, intressen, familjesituation etc. Den enskilde studenten är själv vuxen att avgöra om heltidsstudier och arbete går att förena på ett bra sätt, varför det inte borde ankomma på staten att avgöra ett individuellt ställningstagande härvidlag. Kravet om godkända studieresultat kvarstår som det absoluta måttet om studenten lyckas med kombinationen av arbete och studier. För den som är student och familjeförsörjare kan ett extra arbete vara skillnaden mellan en god studiemiljö och en dålig. Kopplingen mellan inkomst och möjligheten att låna i studiemedelssystemet måste tas bort och systemet med fribeloppsgräns slopas helt. Det som alltid kvarstår är den studerandes skyldighet att återbetala upptagna lån, en kalkyl som alltid följer med den studerande vid avvägningar om fulla lånebelopp.
mot · GS02Ub208 · 2004-09-20 00:00:00 — Rätt till tidigare betyg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten för enskilda skolhuvudmän att sätta betyg tidigare än årskurs åtta. Nationella styrdokument inom utbildningsområdet fastställer de mål som gäller för skolan att uppnå. Antalet timmar anges som minsta undervisningstid, timplaner talar om hur mycket tid som minst skall avsättas och elevernas kunskapsmål finns beskrivet. Uppföljningen av måluppfyllelsen sker via utvecklingssamtal, nationella prov och slutligen betyg fr.o.m. årskurs åtta. Det kvalitetsarbete som pågår i våra svenska skolor är betydande, men skiljer sig åt i många avseenden. Det som förenar framgångsrika skolor, oavsett styrform, är en engagerad professionell personal under en tydlig och stark ledning, fokus på kunskapsmålet och en levande kommunikation med elever och föräldrar samt höga förväntningar. Så brukar de faktorer beskrivas som är viktiga för ett gott skolresultat. Hur de enskilda skolorna uppnår sina mål kan variera. Metoder och värderingar kan skilja sig åt väsentligt precis som resultaten. För någon skola är utvecklingssamtalen väl utvecklade medan andra har andra kompletterande metoder för måluppfyllelse. När det gäller betygs sättande, regleras detta i grundskoleförordningen 7 kap. 4 §. Här sägs att betyg får sättas först i årskurs åtta. Denna begränsning till årskurs åtta är en begränsning i kvalitetsarbetet i den svenska skolan. Betyg utgör, utvecklingssamtalen till trots, en tydlig signal på hur eleven befinner sig i förhållande till uppsatta mål. För många skolor passar dagens situation med sent första betyg kanske bra, men att i lag direkt förbjuda betygssättning tidigare är att onödigtvis hålla undan ett upplevt kvalitetsinstrument för andra. En flexiblare syn på betygen och när de kan sättas kommer att frammana en lokal diskussion mellan skolhuvudmannen, de enskilda skolorna och föräldrar och elever. En kommunikation som oavsett hur den landar kommer att sätta uppföljning och målfrågor i fokus. En svensk skola som tror att olika lösningar kan leda fram till samma mål kan därför inte begränsa rätten till betygssättning . Beroende på arbetsmetoder och förankring bland elever och föräldrar är tidig betygssättning önskvärd i en skola, medan det motsatta känns rätt i en annan. Begränsningen måste därför kunna anses kontraproduktiv. Rätten måste därför ändras så att den enskilda skolhuvudmannen själv har att besluta om tidpunkten för betygssättning.
mot · GS02Ub210 · 2004-09-21 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i skolans undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. barn och ungdomar mår sämre visar olika undersökningar. Alltför mycket stillasittande i form av TV-tittande, video, TV- och dataspel i stället för lek och rörelse präglar alltfler barns vardag. Detta leder till hälsoproblem och fetma. kan vid mönstring se att ungdomar lider av övervikt och dålig kondition. är en stor andel vuxna sjukskrivna av olika former av överbelastningsproblem. Kostnaderna för sjukskrivningar och läkemedelsförskrivning ökar dramatiskt. Livskvaliteten minskar och det är därför angeläget och nödvändigt att kraftfulla åtgärder sätts in bl.a. inom skolan. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. Även mycket unga elever i måste, om de är med på skolgymnastiken överhuvudtaget, göra olika moment på tid. De får reda på att man måste klara av vissa nivåer för att uppnå ett visst betygskrav etc. Detta leder till att de elever som mest av allt behöver motionera och träna tappar lusten och motivationen om de inte tycker att de duger. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Detta förhållande behöver ändras. Det är angeläget att skolan skapar ett bestående intresse och förståelse för vikten av regelbunden fysisk aktivitet. Alla elevers möjligheter till allsidig och lustbetonad motion med målsättningen att förbättra kondition, styrka, rörlighet samt koordination behöver bli en realitet. Elevernas behov av att träna och utveckla sina färdigheter i olika idrottsaktiviteter skall uppmuntras. Skolan skall ge allsidig kunskap om faktorer som påverkar hälsan. Kostens betydelse måste mer tydligt komma i fokus. Hur påverkas kroppen av ensidig snabbmat etc? Vilka fördelar finns med en allsidigt sammansatt kost? Även förståelsen för ett ergonomiskt riktigt arbetssätt behöver visas i undervisningen. Eleverna skall även ges grundläggande kunskaper i simning, livräddning och första hjälpen. Motion i form av dans i olika former bör eleverna bli förtrogna med. kan vara en motionsform för de som inte har förutsättningar för annan idrott. Kunskaper om olika former av friluftsliv och möjligheten för elever med särskilda behov att få en individuellt anpassad undervisning måste stärkas.
mot · GS02Ub211 · 2004-09-14 00:00:00 — Tillsättning av styrelser och ordförande för högskolor och universitet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättning av styrelser och ordförande för högskolor och universitet. Jag anser att det är till nackdel för högskolor och universitet att politiker skall sitta i dessa styrelser. Vad är det som säger att t.ex. en ordförande i har sådana kunskaper om högskolefrågor att han eller hon skall sitta i en högskolestyrelse? Så nomineras i alla fall till . Styrelserna skulle, enligt min mening, bli starkare om politikerna togs bort ur dessa styrelser. Det finns många duktiga företrädare för näringslivet som skulle kunna ta de platser politikerna har. Jag anser också att det borde vara naturligt att styrelsens ordförande hämtas från det län där skolan finns - såär det exempelvis inte i . Jag är av den uppfattningen att en person, boende i länet, bättre skulle passa som ordförande för styrelsen och kunna skaffa sig bättre underlag för sitt ordförandearbete. Detta bl a beroende på alla de kontakter som en person boende i länet skulle få och får jämfört med en person som bara kommer till det aktuella länet på styrelsesammanträden. Högskolan skulle därmed mera integreras i samhället - en nödvändig åtgärd för att högskolorna skall kunna utvecklas.
mot · GS02Ub212 · 2004-09-14 00:00:00 — Elevers möjlighet till examen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns/elevers rätt att lämna med tillräckliga baskunskaper. "X antal elever lämnar utan fullvärdiga baskunskaper." Rubriken är alarmerande. Jag anser att ingen elev (barn) skall behöva lämna utan att ha de baskunskaper som måste anses tillräckliga. Om detta sedan skall ta åtta eller tio, kanske , är en annan sak, men jag anser att hemortskommunen skall ge alla barn/elever dessa baskunskaper innan de lämnar .
mot · GS02Ub213 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av friskolor. Den socialdemokratiska regeringen menar att respektive kommun skall utvärdera de friskolor som finns i varje kommun. Detta är förstås en felaktig tanke eller rättare sagt att tänka socialistiskt. Friskolorna utgör ju ett alternativ till de kommunala skolorna och kan alltså sägas vara en sorts konkurrent/ett alternativ. Friskolorna ligger inte - ansvarsmässigt - under de kommunala skolornas ansvarsområde. Det är tillräckligt att kommunerna försöker "dumpa" ersättningen till friskolorna. Alla skolor skall utvärderas - men inte av kommunerna.
mot · GS02Ub215 · 2004-09-14 00:00:00 — Betydelsen av idrott i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av mera idrott på schemat i skolan. En larmrapport sade att ungdomen - i stället för att idrotta och röra på sig - "hamnat" framför dataskärmen! En annan rapport kom som sade att den svenska ungdomen "blivit fetare" p g a TV-tittandet och sittandet framför TV:n. Naturligtvis gäller detta inte alla ungdomar, men larmen skall tas på allvar. Det finns dock utredningar som visar att svenska skolelever idrottar och rör på sig allt mindre. Detta är allvarligt och något som måste tas på allvar. Och även om regeringen - främst efter att ett antal kändisar satt press på regeringen via kvällstidningarna - sagt att det är viktigt att ungdomen rör på sig mera så har inga nya resurser satts in. Det finns många skolelever - främst killar - som fångas upp av idrottsföreningarna, men många idrottar alltså inte. Detta enligt och kommer rapporter om att av alla tioåringar lider av övervikt. Jag anser att idrotten måste få en större plats i skolan än vad som ges och den undervisningen skall vara obligatorisk. Skolan bör också söka ökat samarbete med ortens och bygdens idrottsföreningar för att tillsammans ha olika aktiviteter.
mot · GS02Ub216 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidpunkt för skolstart. När är ett barn moget att börja skolan? Svaret är, enligt alla experter, inte alls beroende på en exakt ålder utan det hela handlar om när barnet är moget för skolstart. Den svenska skolan har alltför "gammalmodiga" regler på detta område. Enligt min mening skall skolstarten för ett barn vara individuellt anpassad och styras av kunskaps- och mognadsgrad.
mot · GS02Ub217 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om striktare regler vid skolk. Det kom en rapport om att den s k skolkningen i skolan ökar. Därför måste det sättas in åtgärder för att minska skolkandet. Enligt min mening skall det alltid vara så att föräldrarna kopplas in och får en rapport om deras barn skolkar. Den typen av frånvaro måste rapporteras till föräldrarna. Varje skola bör ha en utarbetad plan och klara regler för hur denna rapportering skall gå till.
mot · GS02Ub218 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om CSN:s ställning. CSN har en dubbelroll som borde avskaffas direkt. CSN är dels en myndighet som fattar beslut, dels en myndighet som betalar ut pengar efter dessa beslut. Bara den kopplingen borde vara grund för en nyordning. Studielånsfrågan och hanteringen av studielånen borde utsättas för konkurrens.