mot · GR02Fi25 · 2004-05-03 00:00:00 — Reglerna för fåmansbolag måste ändras. De nuvarande s.k. 3:12-reglerna diskriminerar ägarna och bortser från de villkor som företagare lever under. För att komma tillrätta med detta förespråkar den s.k. BEK-modellen. Denna reform beräknas kosta 2005 och 2006 med en periodiserad redovisning. Företag inom jordbrukssektorn är verksamma på en konkurrensutsatt marknad. Problemet för dem är att de inte tillåts konkurrera på lika villkor eftersom pålagor som dieselskatt och skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel snedvrider konkurrensen. vill underlätta företagandet och sänker därför dieselskatten till per liter, vilket beräknas kosta 940 respektive . Skatten på handelsgödsel ska av samma anledning tas bort. Även om en del införda begränsningsregler har lindrat de värsta pålagorna, innebär fastighetsskatten oacceptabla följder då människor tvingas flytta från sina hem. Regeringen föredrar att kortsiktigt lösa problemen genom antingen specialdestinerade bidrag, eller via diverse begränsnings- och dämpningsregler, och saknar ett helhetsperspektiv. förslag leder till en mer hållbar och rättvis fastighetstaxering. vill genomföra åtgärder i syfte att lindra beskattningen av fastigheter. En modell där taxeringsvärdena bestäms genom en medianvärdesmodell där extremvärden ej räknas med. Ett tak på tomtvärden på för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Endast halva taxeringsvärdet ska tas upp i förmögenhetsredovisningen. Slopad sambeskattning på förmögenheter. Sänkt uttagsprocent för fastighetsskatt på småhus till och ytterligare till . Miljöinvesteringar i fastigheter leder ofta till höjda taxeringsvärden och därmed bestraffning i form av högre fastighetsskatt. Detta bör åtgärdas. För att finansiera åtgärderna vill vi höja reavinstbeskattningen från till samt begränsa uppskovsavdragen så att av vinsten beskattas vid ett bostadsbyte. Dessutom vill vi höja stämpelskatten från nuvarande till . Den löpande beskattningen av privatbostäder minskas kraftigt, medan beskattning vid försäljning ökar. Förmögenhetsskatten har så många undantag att den i princip är frivillig. leder skatten till att sannolikt har försvunnit ut ur landet, pengar som kunde ha gjort stor nytta i landet. Dessutom är det endast inhemska ägare som utsätts för förmögenhetsskatt, vilket gör att det svenska ägandet blir diskriminerat med skadliga och snedvridande effekter som resultat. vill därför avskaffa förmögenhetsskatten. Vi börjar med att avskaffa sambeskattningen eftersom den är otidsenlig och borde ha avskaffats när sambeskattningen av inkomster avskaffades. Dessutom sänker vi uttagsprocenten med en halv procentenhet, från till . Detta kommer att kosta och . Som redovisats under kapitlet kring fastighetsbeskattning kommer endast halva taxeringsvärdet av egna hem att tas upp i förmögenhetsredovisningen. 10.6 Arvs- och gåvoskatten Den slopade arvsskatten mellan äkta makar som beslutade om var ett positivt beslut. Det räcker dock inte. Framförallt underlättar det inte för alla de småföretag som står inför generationsväxling. För att dessa företag ska kunna överleva avskaffar vi arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1, dvs makar och bröstarvingar. Detta beräknas kosta statskassan . har för avsikt att presentera ett mer omfattande skatteväxlingspaket i höstens budget. I detta ligger framförallt en satsning på att få ned utsläppen av växthusgaser. har tidigare motionerat om att industrins nedsättning av koldioxidskatt i grunden är olycklig. Denna fråga är så viktig att den förtjänar ett större utrymme än vad som kan ges i denna motion, och återkommer därför i denna fråga. 10.8 ROT-avdrag och hushållstjänster Regeringens beslut om ROT-avdrag är positivt även om det vore önskvärt att det permanentades och även kom att omfatta avdrag för de hushållstjänster som det inte finns en vit marknad för, såsom hjälp med städning, trädgårdsarbete osv. För detta avsätter vi , där regeringens satsning för utgår. 10.9 förslag till förändrade skatter, periodiserade siffror skatteförslag, periodiserat 20052006 Skatteförändringar, miljoner kr Skatterabatt, höjda a-kasseavgifter Skattereduktion, och hushållstjänster4 Tak på tomtvärden 300 000 Höjd reavinstbeskattning småhus + minskade Slopad sambeskattning, halva taxeringsvärdet av egna hem och sänkt förmögenhetsskatt till Slopad arvs- och gåvoskatt skatteklass 1 Sänkt dieselskatt till skogs- och jordbruk till /liter Statlig del, starta-eget-bidrag Sänkta arbetsgivaravgifter som följd av sjuklöneförslag Skatt på förbränning av osorterat avfall Höjd skatt, lågpriscigaretter Nej till generellt sysselsättningsstöd till kommunerna Regeringen har i tilläggsbudgeten föreslagit neddragning av generella anslag till kommunerna på . Denna neddragning drabbar samtliga kommuner och landsting under löpande år. Möjligheten att som brukligt planera efter givna förutsättningar inför ett verksamhetsår undanröjs genom detta beslut. Regeringens motivering till förslaget är att omläggningen av pensionssystemet gett kommunerna högre skatteintäkter än vad som först beräknats. Vi ifrågasätter regeringens hantering eftersom de beräknade skatteintäkterna och statsbidragen redan ligger som grund för kommunernas och landstingens budgeterade verksamhet . Ändras statsbidragen på tilläggsbudget blir effekten därför neddragningar i kommunsektorn. Orsaken till att neddragningen av statsbidrag görs på tilläggsbudget är sannolikt grundad på problem i statens finanser snarare än på finansieringsprincipen. Statens finanser går inte ihop, risken för att budgettaket spräcks är uppenbar och budgetricksandet med EU-avgiften och EU-stödet till jordbruket har redan utnyttjats. Återstår så kommunerna som lever under kravet på en budget i balans. De underskott, som sannolikt blir effekten av verksamhet, måste återvinnas senast . Följden blir att utrymmet för verksamhet 2005 och 2006 minskar i motsvarande mån. Som en följd av detta ger därför inte regeringens extra medel kommande år till kommunsektorn den effekt på sysselsättningen som beskrivs. Alternativet för kommunerna att klara ekonomin blir kraftiga nedskärningar. Dessa ska från det att tilläggsbudgeten beslutas i , strax , fram . Förslaget om neddragning av medel till kommuner och landsting är cyniskt och respektlöst, särskilt om det skulle visa sig att detta förhållande var känt redan under höstbudgetarbetet. Effekten vid en neddragning redan då hade nämligen blivit att utgiftstaket skulle ha sänkts i motsvarande grad. Den effekt regeringen nu uppnår för staten, en besparing inom fastställd ram, skulle därför inte uppnåtts om regleringen gjorts under höstens budgetarbete. Den övervägande delen av kommuners och landstings kostnader utgörs av anställd personal. En neddragning leder till ökad arbetslöshet, vilket ytterligare späder på kostnaden för staten. Resultatet av en neddragning av generella bidrag leder således med stor sannolikhet till ökade kostnader för arbetslöshet. anslår regeringen på tilläggsbudget ytterligare 7,4 miljarder till utgiftsområde 13 Arbetsmarknad just för täckande av ökade kostnader för arbetslösheten en kostnadsökning som då delvis kommer av neddragningar inom kommunsektorn. Situationen kan betraktas som minst sagt absurd. motsätter sig detta sätt att hantera statens finanser och statens behandling av kommuner och landsting och accepterar inte en neddragning av 2,6 miljarder inom utgiftsområde 25. Som en konsekvens av detta ska motsvarande reducering ske inom utgiftsområde 13, vilket därefter får en ökning med . Detta bör besluta om. 12 Utgiftsområdena 126 20052006 anser att centralstyret hämmar självbestämmande och utveckling samt att det försvårar för medborgarna att delta, påverka och utkräva politiskt ansvar. Styret måste därför brytas, makten uppdelas och regelsystemet minskas och förenklas, utifrån den enskilde medborgarens ansvar för lokalsamhället till kommunen, regionen, nationen och EU. Härav kan och ska även regeringsmaktens budget minskas. Regeringen har inte kunnat presentera godtagbara skäl för att anslagen för rikets styrelse ska kvarstå på den höga nivå som är. Med anledning av det ovan angivna drar ned kostnaderna för rikets styrelse, vilket ger en besparing med . 12.2 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår besparingar inom myndigheters administration med 200 miljoner för båda åren. 12.3 UO 3 och uppbörd förslag om förenklat taxeringsförfarande i fastighetstaxeringen kommer att minska den administrativa belastningen på . Detsamma gäller för slopande av avdraget Övriga utgifter. Under användes för beskattningsverksamheten . uppskattar att de ovan nämnda förslagen innebär att 70 respektive kan sparas in , vilket för är en besparing på av den sammanlagda kostnaden för beskattningsverksamheten. anser att tullverksamheten är viktig, framförallt i syfte att begränsa illegal införsel av exempelvis narkotika. satsas därmed mer på tullen än vad regeringen föreslår. Vidare bör tullverksamheten överföras till utgiftsområde 4 Rättsväsendet eftersom tullen har uppgifter som i större utsträckning liknar polisiära, snarare än inkomstindrivning åt staten. 12.4 UO 4 Rättsväsendet framhåller vikten av en alltid närvarande polis i medborgarnas närhet. De kunskaper som finns hos polisen om brott och ordningsproblem måste kunna användas för att angripa och förebygga problem i det lokala samhället. För att uppnå detta ändamål måste poliskåren utökas, fler civila anställas inom polisen och en fjärde polisskola inrättas. Nedläggningarna av domstolarna måste upphöra och domstolarna få de medel som behövs för att trygga medborgarnas rättssäkerhet. Handläggningstiderna ska vara så korta som möjligt och vittnesstödet måste uppmärksammas. Det arbete som utförs ideellt, med eller utan offentligt stöd, måste stärkas. Anslaget till kriminalvården måste utökas för att få igång en fungerande rehabiliterings- och programverksamhet. Slutligen måste konsumentorganisationerna ges bättre förutsättningar för och resurser till att i sitt arbete informera och företräda konsumenterna. Med anledning av ovanstående tillför ytterligare till rättsväsendet, polisorganisationen, och konsumentorganisationerna . 12.5 UO 5 Internationell samverkan Inom detta utgiftsområde finns ett flertal myndigheter och organisationer. Det är uppfattning att besparing kan ske vad avser effektivisering och samordning. 12.6 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet har valt att varken öka eller minska anslaget till utgiftsområdet. Detta har vi gjort med beaktande av att Försvarsberedningen nu genomför en översyn utifrån de fyra olika finansieringsalternativen, +3 miljarder, 0, 3 miljarder och 6 miljarder. 12.7 UO 7 Internationellt bistånd Målet för svensk utvecklingspolitik bör vara att enprocentsmålet av biståndet uppnås samt att detta fylls med ändamålsenliga insatser. Inriktningen på utvecklingspolitiken har redovisat i bl.a. motionen angående propositionen om politik för globalt ansvar. har som mål att nå enprocentsmålet . Denna satsning påbörjades redan i höstbudgeten 2003. satsar på bistånd även i denna budgetmotion. Regeringen har höjt ambitionsnivån för biståndet för , vilket är positivt. Eftersom det tar tid att finna lämpliga biståndsprojekt anslår vi inga extra pengar utöver regeringens satsning för 2005. satsar vi extra. satsar vi även i miljöbistånd som redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Jämfört med regeringen gör vi således en större satsning på det traditionella biståndet . Tillsammans med miljöbistånd tillförs således 532 miljoner ytterligare 2006. 12.8 UO 8 Invandrare och flyktingar Trenden med ett ökande antal asylsökande till tenderar inte att minska. Asylsökande måste få ett kvalitetssäkert mottagande och en rättssäker asylprocess. Likaså är det viktigt att asylsökandes möjlighet till arbete och sysselsättning stärks avsevärt. Ett mer övergripande system måste utformas där arbetsmarknadens parter tillåts ta ett större ansvar för att ordna fram arbets-, praktik- och introduktionsplatser. Praktikplatser bör kunna kombineras med någon form av anställning och bana väg till en framtida anställning. En ökad arbetskraftsinvandring kommer att vara bra för såväl ekonomiskt som kulturellt och socialt. Vi måste välkomna och ta tillvara de resurser som finns hos de människor som finns här och som kommer till . värnar den fria rörligheten och vi vill underlätta för människor som kommer hit för att arbeta eller starta företag. 12.9 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I budgetförslag redovisas utöver regeringens förslag för att introducera en nationell vårdgaranti. Vi anslår således för vardera 2005 och 2006 utöver regeringens satsning för att snabbt arbeta bort köerna. bedriver angelägen verksamhet. Regeringens förslag att minska institutets anslag bör avvisas. Därför föreslår att utöver regeringens förslag anslås till . Vi föreslår sammanlagt myndighetsbesparingar med 125 miljoner varav 61 miljoner med hänvisning till satsningar inom andra områden. 12.10 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har föreslagit ett omfattande och kraftfullt program mot ohälsan med bl.a. stärkta rehabiliteringsinsatser, tydligare ekonomiska incitament för den enskilde och för de offentliga arbetsgivarna samt en mer restriktiv användning av förtidspensionering. Med våra kraftfulla åtgärder istället för regeringens halvhjärtade skulle kostnaderna för ohälsan kunna bli väsentligt lägre än de som regeringen beräknat. I denna vårbudgetmotion redovisar vi emellertid inte några dynamiska effekter. De redovisade minskade kostnaderna är resultatet av förändringar i förmånsreglerna och genomförande av ett i statlig utredning föreslaget men ej genomfört rehabiliteringsprogram. Genom införande av differentierad sjukförsäkring ersättningsnivå för personer med försörjningsansvar för barn och ersättningsnivå för övriga grupper, samt genom förändring av beräkningsgrunden för sjukpenningsgrundande inkomst (historisk SGI), minskar kostnaderna för sjukförsäkringen med . vill även höja grundnivån i sjukpenningen samt i den tillfälliga föräldrapenningen till per dag. Vidare satsar vi och för att förverkliga den satsning på rehabiliteringsutredningar, hjälpmedel och finansiell samordning som föreslogs i . I utredningen beräknas nämnda satsning leda till minskade kostnader om och . förslag till sjuklönesystem beräknas spara . De genomförda förändringarna i arbetsskadeförsäkringen bör återkallas i väntan på en samlad översyn av socialförsäkringssystemet. Det medför minskade kostnader om . Vi föreslår även en besparing inom administration på . 12.11 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår att garantipensionen höjs till . Detta kostar genom en stegvis höjning 600 miljoner 2005 och 1 200 miljoner 2006. Tillsammans med förslag till sänkta inkomstskatter för dem med låga och normala inkomster, kommer pensionärernas ekonomiska situation att förbättras betydligt. föreslår att bostadstillägget ska ersätta boendekostnader av kostnaden. Vår uteblivna höjning av bostadstillägget innebär en besparing med . 12.12 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår att barnbidraget ska fördubblas till för barn i åldern , lika för alla barn. Fördubblingen av barnbidraget skall ske i fyra steg, 2005, 2006, 2007, 2008. Därefter, för tiden , en bidragsnivå på och gällande flerbarnstillägg. Höjningen av barnbidraget ska inte påverka socialbidraget. Kostnaden är 1 390 miljoner. Vi vill vidare höja taket i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp, vilket är viktigt för att personer med hög inkomst, ofta män, ska ta ut sin föräldraförsäkring. Det kostar 1 010 miljoner . föreslår i motionen om barn och familj att grundnivån i föräldrapenningen höjs till per dag, en ökad kostnad med för . Vi föreslår även en förändring så att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på historisk inkomst. Detta ger en minskning av utgifterna med . Höjningen av grundnivån i föräldrapenningen får flera positiva effekter som inte påverkar detta utgiftsområde, bl.a. minskar utgifterna för socialbidrag och bostadsbidrag. I den höjning av grundnivån på per dag som beskrivit ovan ingår garantinivån i föräldrapenningen. För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst . Utöver med föräldrapenning ska det, liksom , finnas . 12.13 UO 13 Arbetsmarknad Regeringens arbetsmarknadspolitik har misslyckats och vi kan konstatera att alltför många människor befinner sig i arbetsmarknadsåtgärder, är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Regeringens förslag i vårbudgeten handlar mest om konstgjord andning. Det som behövs är en förnyelse av arbetsmarknadspolitiken. Vi vill minska och till förmån för ett mer decentraliserat system där beslut och resurser läggs där kunskapen om de lokala förhållandena finns. Vi vill också gå från stora utbildningsprogram och istället erbjuda kvalificerade yrkesutbildningar. gör också bedömningen att en omläggning av socialförsäkringssystemen, med sikte på en samordnad arbetslivsförsäkring med gemensam myndighetsstruktur, är ett bättre sätt att angripa den vikande sysselsättningen. vill skapa övergångsmarknader för långtidsarbetslösa. För att stimulera arbetsgivare att anställa personer som är utanför arbetsmarknaden vill vi införa en modell med nettolöner. Den anställdes lön är densamma som lönekostnaden för arbetsgivaren. Ingen inkomstskatt eller sociala avgifter ska betalas. Nettolönen ska motsvara lönenivån enligt gällande avtal inom den aktuella sektorn och ska kunna utnyttjas under maximalt . Effekten för samhället med nettolönemodellen kan, med givna förutsättningar för 100 000 personer i sysselsättning, uppskattas till en besparing på drygt 11 miljarder . förslår en förändring av ersättningsnivån i a-kassan. Detta innebär att ersättningsnivån för personer med försörjningsbörda sätts till och övriga till av löneunderlaget som baseras på snittinkomst . Detta ger besparingar på totalt . Arbetslöshetsförsäkringen ska till sin natur vara en försäkring. Den bör därför i större grad vara självfinansierad jämfört med dagens nivå. föreslår höjd självfinansieringsgrad i a-kassan till . Detta beräknas ge 9 2005 och 8 000 miljoner 2006 i besparing. medges en skatterabatt för denna kostnad för inkomsttagarna. Inom AMS verksamhet ligger många program såsom datortek, arbetsmarknadsutbildning m.m. Nyttan av dessa program kan ifrågasättas. minskar satsningar på dessa områden med 3 300 miljoner. stödjer ej försöket med friår och minskar därför anslaget med 700 miljoner. Övriga förändringar uppgår netto till minskade anslag om 160 miljoner . 12.14 UO 14 Arbetsliv 12.15 UO 15 Studiestöd Rekryteringsbidraget fyller en viktig funktion för att höja utbildningsnivån för de personer som har lägst utbildning, dvs. avsaknad av grundskole- eller gymnasiekompetens. Regeringens tidigare besparing på på rekryteringsbidraget ledde till att färre personer kunde utbilda sig. Det är därför förvånande att anslaget nu föreslås öka. Detta liknar mera en justering i arbetslöshetsstatistiken än att värna de personer som har lägst utbildning. ökar anslaget till rekryteringsbidraget med för vardera 2005 och 2006. 12.16 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Investeringar i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och kvalificerad yrkesutbildning till högre utbildning och forskning, är en viktig faktor bakom ekonomisk tillväxt. Tyvärr kan vi konstatera att det regeringens utbildningspolitik mest handlat om retorik för fortfarande behöver det göras stora insatser för att stärka grunden för vidare utbildning och livslångt lärande. Vi anser också att kommunerna bör ha hela ansvaret för barnomsorgen, varför vi vill att statens ersättning i maxtaxan, 3 660 miljoner, avvecklas och att pengarna förs över direkt till kommunerna. säger nej till regeringens riktade bidrag till kommuner på 4 400 miljoner. Ersättning ska ges som generella bidrag att fritt disponeras enligt varje kommuns förutsättningar och situation. Regeringens extra resurser till 6 000 förskollärare är vällovligt men frågan är var regeringen tänker trolla fram dessa förskollärare eftersom det råder en stor brist på dessa, en brist som är resultatet av den politik som regeringen fört. Enligt har utbildningen till förskollärare varit underdimensionerad och man har påpekat detta för regeringen, dock utan resultat. Regeringen medger själv i tidigare budgetproposition att problemet är att antalet platser till förskollärarutbildningen ej varit tillräckligt och att bristen inte beror på studenters bristande intresse för att söka sig till utbildningen. tillför lärarutbildningen extra resurser samt ökar resurserna till kommunerna som vi avvisar regeringens riktade bidrag till fler förskollärare. vill öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. Vi vill också genomföra en satsning för att stärka kompetensen och öka insatserna mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli i . Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. Sammanlagd satsning uppgår till 1 026 miljoner. Besparingar på företrädesvis myndigheter beräknas uppgå till 177 miljoner. 12.17 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid kulturpolitik ska verka för ett rikt kulturliv för alla människor oavsett var i landet man bor eller vilken social eller ekonomisk status man har. Kulturen ska stå för kontinuitet och nyskapande samt vara en kritisk röst i samhällsdebatten. Den är också en del av samhällets demokratiska samtal. Det är viktigt att kulturen speglar dagens och den mosaik av människor och kulturyttringar som finns. I då stress och ohälsa ökar är det viktigt att kulturen ges utrymme. Kulturen kan spela en viktig roll i ett folkhälsoarbete, inte minst i rehabilitering av långtidssjukskrivna. Det är viktigt att undersöka om den kultur som finansieras med statliga medel verkligen kommer alla till del. Länsteatrarnas och länsmuseernas ekonomiska situation bör också ses över. Det behövs mer pengar till dessa institutioner för att de ska klara sitt uppdrag att föra ut kulturen i landet. Ungdomar och deras rätt till kultur är viktigt. fortsätter sin satsning på ung kultur. Ungdomar måste få möjlighet att få pengar på ett snabbt sätt, och inte som där det tar att få besked om ansökt bidrag från . Likaså måste ungdomar själva få utveckla och utforma sin kultur utan inblandning av vuxna. Därför satsas återigen pengar på KUL-bidraget , 115 miljoner. Satsningen finansieras genom utökat anslag samt genom omdisponeringar inom utgiftsområdet. En annan viktig fråga är rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer. 12.18 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande förslag till sänkning av inkomstskatten för hushåll med låga inkomster minskar många familjers behov av bostadsbidrag. Sammantaget ger detta människor större ekonomiskt självbestämmande. Regeringens satsningar på specialdestinerade bidrag orsakar fler problem än vad de löser. Vi anser att bidraget ska vara kvar till byggande av studentbostäder eftersom det har visat sig fungera väl. I övrigt vill vi avskaffa detta bidrag. Vidare vill avskaffa i linje med vad vi tidigare yrkat. Vår budgetmotion drar med anledning av ovanstående ned kostnaderna för utgiftsområde 18 med sammanlagt . 12.19 UO 19 Regional utveckling Tillväxtpolitik innefattar en aktiv regionpolitik som i sin tur består av både en storstadspolitik och en landsbygdspolitik. Målet för en landsbygdspolitik är att utnyttja landsbygdens särdrag till dess fördel och utveckla livskvaliteten samt avhjälpa strukturella hinder för utveckling. Det centrala uppdraget måste därför vara att utveckla näringsverksamheten på landsbygden.