ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A215 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om arbetsmarknadsmyndigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda sammanslagning av och arbetsmarknadsmyndigheter på det lokala planet. består AMV av 21 skilda myndigheter. Dels finns (), dels länsarbetsnämnderna (). En liknande organisation var och försäkringskassorna som organiseras om till en ny sammanhållen myndighet. För många som kommer i kontakt med AMV, AMS och upplevs organisationen som rörig och ineffektiv. Det kan handla om en uppsjö av projekt och svårigheter i samverkan mellan myndigheter. och arbetsmarknadsmyndigheterna spelar en stor roll lokalt i kampen mot ohälsa och utslagning genom att hjälpa människor som varit långtidssjukskrivna att återkomma i arbete. Även de sjukskrivna arbetslösa och de sjukskrivna som inte kan gå tillbaka till sina tidigare arbeten behöver ha hjälp och bedömning av båda myndigheterna. Olyckligtvis var det bara och som blev föremål för den organisationsutredning som är klar. återstår en utredning om arbetsmarknadsmyndigheterna. I direktiven måste även ingå att se över om eventuella sammanslagningar av lokala försäkringskassor och lokala arbetsmarknadsmyndigheter kan komma till stånd för att underlätta för brukare.
mot · GS02A216 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av lönebidragsnivåerna. Möjligheten till lönebidragsanställning ger ökat tillträde till arbetsmarknaden för stora grupper som annars hänvisas till utanförskap. Det handlar i hög grad om livskvalitet för personer med nedsatt arbetsförmåga av skilda orsaker. Tillgången till lönebidragsanställd personal har också haft stor betydelse för folkrörelse- och föreningslivet. Behovet av att höja den högsta bidragsgrundande lönenivån har påtalats från såväl arbetstagare som arbetsgivare. I betänkandet av (SOU 2003:95) påpekar utredaren att arbetsmarknadsutskottet framförde att frågan var angelägen. Utskottet ansåg också att det var rimligt att frigöra ekonomiskt utrymme för att möjliggöra en höjning. En översyn av lönebidragsnivåerna bör därför ske .
mot · GS02A217 · 2004-09-23 00:00:00 — Lönebidragsanställningar i stället för förtidspension tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa lösningar för att ge personer med nedsatt arbetsförmåga lönebidrag i stället för förtidspensionering. Det är viktigt att underlätta för arbetsgivare att anställa personer med nedsatt arbetsförmåga. Oavsett om konjunkturen är bra eller dålig, har de handikappade alltid en svår situation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för att stärka handikappades ställning är därför mycket viktiga och måste alltid prioriteras. Arbetslinjen måste gälla även för handikappade. Förtidspensioneringar ska undvikas i största möjliga utsträckning. Anställningar med lönebidrag har visat sig vara värdefulla lösningar för många handikappade. Allra svårast är situationen för dem som har någon form av psykiskt funktionshinder, men den är besvärlig också för till exempel personer med hjärt- och kärlsjukdomar, rörelsehinder och dyslexi. Majoriteten av dem med nedsatt arbetsförmåga behöver någon form av hjälp eller anpassning för att kunna arbeta. Det kan handla om hjälpmedel, anpassad lokal, transporter till och från arbetsplatsen eller personligt biträde. Men allra vanligast är behov av anpassning av arbetstiden, arbetstempot eller arbetsuppgifterna. Så långt det är möjligt ska efterfrågan på arbete för dem med nedsatt förmåga mötas på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetsgivare kan få stöd på olika sätt för att anpassa arbetsplatsen, men utnyttjar dessa möjligheter alltför sällan. Det är därför angeläget att - gärna i samarbete med näringslivets organisationer - bedriva opinionsbildning riktad mot arbetsgivare för att undanröja fördomar och sprida kunskap om de möjligheter som står till buds. Antalet lönebidragsanställningar ska öka för att de behov som finns ska kunna tillmötesgås. Lönebidrag utgår normalt under högst . Arbetsgivarnas möjligheter att ta över anställningen när lönebidraget upphör är ofta små eller obefintliga. Det innebär att anställningen upphör. Därför ska det finnas möjligheter att införa permanenta lönebidrag. Ett sätt att göra detta kan vara att inrätta tjänster som inte kräver full arbetskapacitet, såsom vuxna rastvakter i skolan eller personer som kan ledsaga äldre, vid t.ex. promenader eller teaterbesök. Under långa perioder har sådana tjänster i praktiken funnits inom folkrörelse-Sverige där många med nedsatt arbetsförmåga kunnat beredas sysselsättning. Lönebidragsanställningar kan vara det bästa alternativet för dem det berör. Det som annars återstår är ofta förtidspension.
mot · GS02A218 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta se över reglerna för pendlingsstöd. Att bekämpa ungdomsarbetslösheten är oerhört viktigt. Få saker kan vara mer förödande för en ung människa än att inte få fäste på arbetsmarknaden. Det minskar individens frihet och hindrar henne från att försörja sig och förverkliga sina livsprojekt. Om arbetslösheten blir långvarig ökar risken för utslagning. Det är därför viktigt med en aktiv arbetsmarknadspolitik som ger unga bra möjligheter att få jobb och sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken har i huvudsak två syften, att se till att omställningen på arbetsmarknaden både regionalt och nationellt fungerar som den enskildes ställning på och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. På det sättet minskar både risken för att det uppstår flaskhalsar i ekonomin och att människor slås ut. En åtgärd för att underlätta matchningen på arbetsmarknaden och göra det möjligt för människor att ta jobb är pendlingsstöd. Enligt nu gällande förordning är åtgärden i första hand inriktad mot människor som fyllt . Endast om det finns särskilda skäl kan yngre komma i fråga för åtgärden. Det krävs vidare att anställningen vid dagspendling är för att stödet ska kunna ges. Det är ett onödigt stelbent regelverk, inte minst eftersom det inte tar hänsyn till unga människors behov av att få arbete och erfarenheter från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarna borde ha en möjlighet att ge detta stöd även vid kortare anställningar, i synnerhet när det gäller unga människor, inte minst för att detta då skulle kunna underlätta för den unga att få erfarenhet på arbetsmarknaden. Regeringen bör därför låta se över regelverket.
mot · GS02A223 · 2004-09-23 00:00:00 — Ökad säkerhet i processindustrier tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att personal i processindustrier ges möjlighet till utbildning för ökad säkerhet. Vi har ett antal större processindustrier i såsom oljeraffinaderier och andra kemiska anläggningar. Dessa har utvecklats från mer manuellt styrda till mer datorstyrda. Driften har blivit betydligt säkrare och driftstörningar hör på de flesta anläggningarna till undantagen. Konsekvensen är att kunskapen hos dem som styr processerna, kontrollrumsoperatörerna, minskar i takt med att driftproblemen minskar och den reella träningen upphör. Inom kärnkraftverken har detta problem lösts genom krav på att kontrollrumsoperatörer skall ha tillgång till träning i simulatorer. På så sätt kan de få erfarenhet av hanteringen av olika driftstörningar. Ett olyckstillbud i en processanläggning kan få allvarliga konsekvenser för den personal som arbetar där. Givetvis drabbas även de människor som bor och vistas i anläggningens närområde. Även miljön drabbas både . För att skapa en hög säkerhet på dessa arbetsplatser bör personalen ges utbildning i att hantera driftstörningar, i likhet med den utbildning som ges inom kärnkraftsindustrin. Att utbildning ges och genomförs bör också vara ett krav för att processindustrin ska få miljötillstånd.
mot · GS02A224 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att motarbeta namndiskrimineringen på arbetsmarknaden. Det finns tyvärr alltför många med ett så kallat annorlunda namn som inte ens kallas till jobbintervju, som inte får hyra lägenhet eller ta ett lån. Detta är djupt diskriminerade och kränkande för individen. Tyvärr ligger det både okunskap och främlingsfientlighet bakom ageranden från arbetsgivare, hyresvärdar och banker. Den kompetens som till exempel går till spillo på arbetsmarknaden när välutbildade invandrare inte ens får berätta om sin kompetens är svår att uppskatta, men det handlar om mycket stora förluster för samhället varje gång någon väljs bort på grund av sitt namn. Situationen, att hellre välja den som är, heter och ser ut som en själv känner vi igen från den diskriminering som sker mot kvinnor ute på våra arbetsplatser. Kvinnor har inte lägre lön för att de har sämre kompetens än män. De har lägre lön därför att de inte är män. På samma sätt är det för invandrare med "annorlunda" namn. De väljs bort trots sin kompetens. På grund av sitt namn. Vår kultur förändras och är /ie, /yn och accepterade för båda könen. Namnen ska alltså inte vara något avgörande, inte något som lägger grunden för fördomar. Den som skickar in en arbetsansökan, en ansökan om lägenhet, skriver en artikel eller varför inte en motion, ska inte klassas som en man, en kvinna eller en invandrare utan bli bedömd för den individ som den är. Trots våra diskrimineringslagar och medvetenheten om problemen fortsätter diskrimineringen på arbetsmarknaden. lever vi i ett mångkulturellt samhälle där kulturer och nationer möts. Att då bilda sig en uppfattning om personen innan mötet, en uppfattning som är baserad på de förutfattade meningarna vi har om kön och ursprung är oerhört olyckligt men tyvärr alldeles för vanligt. Genom att avidentifiera arbetsansökningar till de statliga myndigheterna skulle staten kunna gå före och visa på möjligheterna till ett sätt att rekrytera som behandlar alla lika.
mot · GS02A225 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en reformering av arbetsrätten. En avgörande förutsättning för utveckling och tillväxt är att kunna ta tillvara på människors idéer och kunskaper. Det finns en stor outnyttjad potential genom att många löntagare saknar inflytande på sin arbetsplats. Detta förhållande är både orimligt och ett slöseri med resurser. För trivsel, jämlikhet, demokrati och tillväxt måste den enskildes möjlighet att påverka sin egen vardag öka. Kollektiva lösningar måste förenas med möjlighet för individen att göra egna ställningstaganden. Härigenom ökar arbetstillfredsställelse och trivsel. som enskildas idéer, kunskaper och erfarenheter tas tillvara. Ett ökat inflytande på den egna arbetsplatsen har också stor betydelse för att nå målet om en halvering av sjukfrånvaron. Det är sant att arbetsplatsen inte är orsaken till all sjukfrånvaro men oavsett orsak såär arbetsplatsen, dess innehåll, organisering och sociala struktur avgörande för hur snabbt en sjukskriven kommer tillbaka i arbete. En arbetsplats där man som anställd har inflytande på sin egen vardag bidrar självfallet till att en sjukskriven snabbare kommer åter i arbete än den arbetsplats som är dess motsats. Mot denna bakgrund är det angeläget att överväga en reformering av arbetsrätten så att den enskildes inflytande på den egna arbetssituationen stärks.
mot · GS02A226 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man från statligt håll redovisar som en gemensam arbetsmarknadsregion. Fjärde storstadsregionen utgörs av städerna och samt orter inom pendlingsavstånd från dessa städer (de lokala arbetsmarknadsregionerna). Geografiskt ligger inte de båda städerna längre från varandra än motsvarande olika delar av . Sedan och för sedan valt att marknadsföra sig tillsammans har ett storstadsområde med 260 000 invånare (lika stort som ) skapats. I takt med det ökade samarbetet har kommunikationerna förbättrats och 6 700 personer pendlar nu mellan städerna. är de facto EN arbetsmarknadsregion. Tyvärr behandlar inte staten som en region. Det innebär bland annat att regionen går miste om såväl utländska företagsetableringar som statliga infrastrukturinvesteringar. Eftersom städerna redovisas separat tror investerare att arbetskraftstillgången är mycket mindre än den är. Här är AMS ansvarig myndighet och bör ompröva arbetsmarknadsregionindelningen då denna justeras 2005. Nuteks redovisning av statistik och den regionindelning som initierats gentemot EU och som för del är en skrivbordsprodukt utan vare sig geografisk eller funktionell samhörighet, ligger däremot på bord. Två tvillingstäder av och storlek är unikt i . I andra länder finns däremot denna företeelse, och där har man haft stora fördelar av att behandlas som en region. Om det går att skapa en ny slagkraftig region som ger fördelar i ett internationellt marknadsföringsperspektiv och som med sin närhet till i vissa fall även kan förstärka borde man från statligt håll underlätta detta.
mot · GS02A227 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidraget. I regeringens budgetproposition föreslås mer resurser för att fler personer med arbetshandikapp ska kunna få jobb. Resurserna till och lönebidrag ökas. För lönebidrag anslås 160 nya miljoner, vilket beräknas motsvara 1 400 fler i jobb. Detta är alldeles utmärkt! Det finns många människor med olika former av funktionshinder som vill och kan jobba, men förhindras av att arbetsgivarna inte är beredda att betala av lönen. Men det finns också en annan sida av villkoren för arbetshandikappade. Taket för lönebidrag för den enskilde har varit oförändrat . Det innebär att ett betydande antal personer inte kan ta lönebidragsanställningar därför att man förlorar ekonomiskt. Detta är negativt för den enskilde, men också kontraproduktivt för samhället. Personer som kan och vill jobba utestängs av regelverk och ersättningsnivåer. Utredare har lagt fram utredningen (SOU 2003: 95) där det tydligt framgår att en höjning av ersättningstaket i lönebidragen är nödvändig. Denna utredning finns nu på som underlag för en proposition i frågan. Regeringen avser att lägga fram en proposition som behandlar funktionshindrades villkor i arbetslivet och där frågan om lönebidragen också tas upp och belyses. Men hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre villkor för lönebidragsanställda.
mot · GS02A228 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetslöshetsförsäkringen och uthyrningsföretagen. Som arbetslös står man till arbetsmarknadens förfogande. Som arbetslös med arbetslöshetsersättning ställs krav på den arbetssökande utifrån att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Den arbetssökande ska vara aktivt arbetssökande och ta de arbeten som erbjuds. Om man nekar till erbjudna arbeten, då ingår även anställningar hos uthyrningsföretag, riskerar den arbetssökande att få sin arbetslöshetsersättning ifrågasatt. Så långt allt väl enligt principer om arbetslinjen och arbetslöshetsförsäkringen som omställningsförsäkring. Det finns dock en problembild som behöver belysas. Problembilden som vi vill beskriva handlar om arbetslöshet mellan anställningar hos uthyrningsföretag och arbetslöshetsförsäkringen för den enskilde: Den arbetssökande erhåller ett arbete hos ett uthyrningsföretag , anställningen upphör, den arbetssökande blir åter arbetslös och erbjuds och accepterar efter detta nästa arbete, återigen hos ett uthyrningsföretag. Om detta arbete sedan upphör och den arbetssökande åter blir arbetslös riskerar den arbetssökande att få sin arbetslöshetsersättning ifrågasatt. Detta har inträffat och enligt det regelverk som används så kan detta hända då det finns anledning att tro att uthyrningsföretaget utnyttjar arbetslöshetsförsäkringen på ett felaktigt sätt - alltså när inte uthyrningsföretaget fått in tillräckligt med arbete för arbetstagaren så görs arbetstagaren arbetslös. Arbetslöshetsförsäkringen får alltså bekosta de perioder då inte uthyrningsföretaget har fått in tillräckligt med arbetsuppgifter för arbetstagaren. Naturligtvis finns det anledning att vara uppmärksam på uthyrningsföretag och eventuellt missbruk av arbetslöshetsförsäkringen. Problemet som vi vill uppmärksamma är att här kommer den enskilde individen i kläm i ett regelverk och ett missbruk av arbetslöshetsförsäkringen som den enskilde individen inte kan hållas ansvarig för. Den enskilde arbetslöse kommer under hård press och tvingas till orimliga val vid erbjudande om arbete hos uthyrningsföretag. Ett arbete som är välkommet men där konsekvenserna kan bli förödande om den enskilde individen anställs av ett uthyrningsföretag som missbrukar sin arbetsgivarroll. Enligt vår mening bör regeringen låta se över regelverket för att förhindra att enskilda arbetstagare drabbas genom ett felaktigt bruk av arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GS02A229 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspraktik för tekniker. och byggdes antalet utbildningsplatser för tekniker ut mycket kraftigt. Bakgrunden var den starka efterfrågan på både kort och lång sikt, som tydliggjordes högkonjunktur. har däremot alltför många av de ungdomar, som examinerats från olika tekniska program tvingats in i dold eller öppen arbetslöshet. Situationen är inte unik. var också antalet ingenjörer och civilingenjörer, som gick direkt in i arbetslöshet alltför hög. Den perioden följdes sedan av av extremt hög efterfrågan på civil- och högskoleingenjörer. Dagens arbetslöshet bland tekniker har inte ändrat de långsiktiga bedömningarna av behovet av tekniker, men den ger en märklig signal till ungdomarna. Å ena sidan finns ett långsiktigt stort behov av tekniker. Å andra sidan riskerar från tid till annan ungdomskullar, som väljer teknisk utbildning att gå direkt in i arbetslöshet. Den enskilde löper också risken att hans/hennes utbildning inte är helt aktuell när arbetsmarknaden vänder och att de studenter, som kommer ut ur utbildningarna går före de "äldre" studenterna in på arbetsmarknaden. Vid flera lärosäten har studenterna reagerat på den försämrade arbetsmarknaden så att en redan alltför låg efterfrågan på teknisk utbildning minskat ytterligare. I stället för att lågkonjunkturen använts för att rusta arbetskraften för en kommande högkonjunktur har utbildningsplatser lagts om mot mer av de attraktiva samhällsvetenskapliga och humanistiska utbildningarna. För att öka attraktiviteten hos de tekniska utbildningarna bör därför arbetsgivare och arbetsmarknadsmyndigheter samverka för att överbrygga konjunktursvängningarna på det tekniska området och långsiktigt säkra personalförsörjningen för svenskt näringsliv. Vi efterlyser en kraftigare satsning på arbetsmarknadspraktik för tekniker i lågkonjunkturer. Den ska syfta till att upprätthålla och utveckla kompetensen hos nyexaminerade tekniker i lågkonjunktur och öka ungdomars intresse för teknisk utbildning, också när konjunkturerna sviktar.
mot · GS02A230 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddsombudens befogenheter när arbetsmiljöarbetet involverar flera arbetsgivare på en arbetsplats. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Personalen ska företrädas av skyddsombud utsedda av den lokala arbetstagarorganisationen. Skyddsombudet ska vända sig till arbetsgivaren för information och handlingar och begäran om åtgärder. Skyddsombudet har också rätt att avbryta arbete som innebär allvarlig fara, om rättelse inte sker efter att skyddsombudet vänt sig till arbetsgivaren. Det uppstår dock oklarheter vad gäller skyddsombudets rättigheter och befogenheter när arbetsmiljöarbetet involverar relationer till flera arbetsgivare på en arbetsplats. Vem ska exempelvis skyddsombudet vända sig till om det handlar om arbetsmiljöproblem i samband med inhyrd arbetskraft? Arbetsgivaren kan i ett fall som detta vara exempelvis ett bemanningsföretag, som inte disponerar över arbetssituationen. Regeringen bör därför låta se över skyddsombudens rättigheter och befogenheter när arbetsmiljöarbetet involverar flera arbetsgivare på en arbetsplats.
mot · GS02A231 · 2004-09-28 00:00:00 — Nyföretagande enligt den s.k. Bromöllamodellen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om projekt liknande Bromöllamodellen. Vi behöver få till ett ökat nyföretagande i , inte minst i de kommuner som är beroende av en eller flera stora företag. Sådana kommuner är väldigt sårbara om det händer något med det/dessa företag. I dessa kommuner är det därför viktigt att man arbetar med dessa frågor "innan det händer något". Det är en långsiktig arbetsmarknadspolitik som behövs. Tyvärr arbetar vi alldeles för lite med det långsiktiga arbetet, det är ofta det korta perspektivet som gäller. Detta var något som man tog fasta på i kommun, när man 1998 i tog initiativet till ett projekt vars målsättning var att radikalt öka nyföretagandet i kommunen. Projektet gick under namnet Bromöllamodellen. Förutom kommunen och arbetsförmedlingen var även bl.a. det lokala näringslivet, fackliga organisationer och viktiga samarbetspartner. Såväl arbetstagare som arbetslösa och skolungdomar involverades i olika delprojekt. Bromöllamodellen gick kortfattat ut på följande: Kostnadsfria och konfidentiella råd till dem som tänkte starta eget. Att även anställda fick rätt till starta eget-bidrag när de ville prova en företagsidé. Samarbete med kommunens arbetsgivare, få företagen att se positivt på beviljande av tjänstledighet. Upp till tvåårs tjänstledighet (i princip alla ställde upp på detta). Ökad samverkan mellan skola och näringsliv. Starta entreprenörsskola i kommunen eller i regionen. Etablera nya former av företag, t.ex. kooperativa. Medverka till att lokalbehov för befintliga och blivande företag tillgodoses. Få till stånd en idébank innehållande affärsidéer m.m. Bromöllamodellen slog väldigt väl ut, antalet nystartade företag ökade rejält under de tvåår som man kunde köra projektet fullt ut. Flera av dem som startade ett företag menade att man aldrig hade vågat sig på detta om man inte hade haft Bromöllamodellens batteri av åtgärder som stöd och hjälp. Tyvärr fick inte arbetsförmedlingen loss medel, så man kunde inte genomföra att redan anställda skulle få rätt till starta eget-bidrag. Bromöllamodellen fick tyvärr i princip avvecklas trots att samtliga inblandade parter var väldigt positiva till projektet. Det som återstår är samverkan mellan skola och näringsliv, vilket är en viktig del. Man hade önskat att man hade kunnat prova Bromöllamodellen eller något liknande i en större skala, till exempel genom ett projekt som omfattade minst 5-10 kommuner som är beroende av ett eller flera stora företag, drabbas av någon större nedläggning och som är i stort behov av ett ökat nyföretagande och ett mer varierat näringsliv. Det är viktigt att vi också kan jobba med en mer långsiktig arbetsmarknadspolitik. Det hade varit av stort värde om kunde undersöka möjligheten att få igång projekt liknande Bromöllamodellen.