mot · GS02Bo301 · 2004-10-05 00:00:00 — Trots den senaste tidens ökning av bostadsbyggandet är bostadsmarknaden alltjämt tudelad, med bostadsbrist i tillväxtorter och bostadsöverskott i utflyttningsorter. Tydligare kan inte en havererad bostadspolitik illustreras. Vi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Det ger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del i en demokrati, som stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Vi anser att bostadspolitiken skall utformas enligt följande: bostadsmarknaden skall styras av människornas efterfrågan och fria val, bostadspolitiken skall ge förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål i olika skeden av livet. Med moderat bostadspolitik får medborgarna råd och möjlighet att välja boende. Vi föreslår i följande motion därför bland annat att subventioner för bostäder avskaffas i takt med att skatterna sänks, att ägandet av bostäder underlättas, att hyressättningssystemet reformeras och att hyresförhandlingsmonopolet avskaffas. 5.2Att själv kunna betala för sin bostad8 5.3Motverka utanförskap genom rörlighet på bostadsmarknaden8 5.5Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande9 6.1Subventioner för att kompensera för höga skatter är inte 6.2Lös trafikproblemen och öka väginvesteringarna11 6.3Förenkla reglerna för strandskydd11 6.4Förändra det statliga inkomstutjämningssystemet12 6.5Förenkla plan- och byggprocessen12 7.1Fler bostadsrätter ökar valfriheten12 7.2Underlätta bildande av bostadsrätter13 8.2Bruksvärdesregelns utformning ...14 8.3. och tillämpning15 8.4Dags att reformera hyressättningssystemet15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitikens mål. beslutar att bostadsbidraget ersätts med ett icke inkomstprövat bidrag till ensamstående föräldrar med barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa begränsningar för tredimensionell fastighetsbildning. begär att regeringen återkommer med förslag om åtgärder för att stimulera sparande och ägande på bostadsmarknaden i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att införa skattereduktion för inkomster till följd av uthyrning av del i stadigvarande bostad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att subventioner är kontraproduktiva och därför bör avskaffas i takt med att skattetrycket på boende och byggnation sänks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av fastighetsskatten inleds.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastrukturella satsningar för att möjliggöra bostadsbyggande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla reglerna för strandskydd.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inkomstutjämningssystemet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla plan- och byggprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja konkurrensen inom bygg- och byggmaterielsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse slopas för kommunala bostadsbolag. beslutar att återinföra kravet på enkel majoritet för ombildning till bostadsrätt. beslutar att avskaffa systemet med schablonintäkt för bostadsrättsföreningar och därmed även skatt på schablonintäkt.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av gränsdragningsreglerna mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av reglerna för reavinstbeskattning och uppskovsreglerna vid reavinst när det gäller oäkta bostadsföretag i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristerna med tillämpningen av det s.k. bruksvärdessystemet. begär att regeringen återkommer med förslag om att tillåta fri hyressättning i nyproducerade lägenheter i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa allmännyttans hyresnormerande ställning. beslutar att avskaffa hyresnämnden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bryta hyresförhandlingsmonopolet. begär att regeringen återkommer med förslag om att avskaffa lagstiftning om det kommunala bostadsförsörjningsansvaret i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentliga fastighetsföretag. beslutar att upphäva lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag samt de övergångsregler från den s.k. stopplagen som fortfarande tillämpas. 1 Yrkandena 5 och 10 hänvisade till FiU. 2 Yrkandena 7, 15, 16 och 17 hänvisade till SkU. 3 Yrkanden 9 hänvisat till MJU. 4 Yrkande 21 hänvisat till JuU. Trots den senaste tidens ökning av bostadsbyggandet är bostadsmarknaden alltjämt tudelad, med bostadsbrist i tillväxtorter och bostadsöverskott i utflyttningsorter. Tydligare kan inte en havererad bostadspolitik illustreras. På orter med överskott av bostäder tvingar hyressättningssystemet de boende att betala för höga hyror. Samma hyressättningssystem differentierar inte hyrorna i attraktiva tillväxtorter. Det finns orter där bostadsföretagen har mycket stark ekonomi och orter där företagen står på ruinens brant. Vissa orter är starkt segregerade, medan andra har lyckats mycket bra och har skapat integrerade bostadsområden. Därtill tvingar fastighetsskatten småhusägare att flytta från gård och grund på vissa orter. Situationen är i längden ohållbar och Socialdemokraterna har ännu inte lyckats presentera en politik som kunnat förändra detta. har Socialdemokraterna försvarat och vårdat en havererad bostadspolitik. I dagens får människorna ta konsekvenserna: bostadsbrist, bostadsöverskott, höga skatter och lågt byggande. Cirka 26 000 lägenheter är outhyrda . De tomma lägenheterna är ojämnt fördelade över landet. Bostadsöverskottet beror främst på att utflyttningen från vissa orter varit stor. Brist på arbets- och utbildningsmöjligheter är en bidragande orsak. Det är ofta gamla bruksorter med nedlagda industrier som drabbats av utflyttning. På många orter fortsätter dessutom en stadig ström av människor att lämna bygden. En starkt bidragande orsak till bostadsöverskottet är de subventioner som använts till att bygga bostäder i landsändar med vikande befolkningsunderlag. Dagens hyressättningssystem hindrar fastighetsägarna att sänka hyrorna i tomma lägenheter. Om en fastighetsägare sänker hyrorna för de lägenheter som står tomma, kan systemet tvinga denna att sänka hyrorna även i de uthyrda lägenheterna. Ingen fastighetsägare vågar ta denna risk. Problemen med det ständigt ökande antalet tomma lägenheter har resulterat i att lägenheter rivs. påbörjades rivning av 3 829 lägenheter i flerbostadshus. Av de rivna lägenheterna ägdes av kommunerna eller kommunägda företag. På motsvarande sätt revs 2 087 lägenheter i flerbostadshus som till ägdes av kommunerna eller kommunägda företag. I tillväxt- och utbildningsorter är problemen de motsatta. På dessa orter råder i många fall brist på bostäder. Efterfrågan, främst på hyreslägenheter, är mycket större än tillgången. Priserna på bostadsrätter och småhus har skjutit i höjden. är köerna för hyreskontrakt svindlande långa och byggandet bland de lägsta i . Dagens hyressättningssystem bidrar till det låga byggandet av hyresrätter, eftersom det med dagens system är svårt att bygga med lönsamhet. Då hjälper det inte att kommunerna kämpar med detaljplaner och anvisar mark. I attraktiva områden växer den svarta hyresmarknaden. Andra- och tredjehandskontrakt har blivit den enda, tillfälliga och otrygga lösningen för många. var det tydligt att de flesta miljonprogramsområden med sina stora, enhetliga och stereotypa lösningar hade blivit den sociala utsatthetens hemort. Dessa områden kännetecknas av enahanda bebyggelse, uteslutande hyresrätter och oftast med kommunen som ägare till alla lägenheter. Utredningar visar att andelen låginkomsttagare har ökat ytterligare i många områden där befolkningen redan har låga eller extremt låga inkomster. Utestängning från arbetsmarknaden, bidragsberoende, fattigdom och social desperation har blivit mera regel än undantag i dessa områden. Östbergafallet visar hur Socialdemokraterna cementerat det sociala utanförskapet genom att omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter blev stoppat. Trots att de boende ville köpa sina bostäder och bilda bostadsrättsföreningar avslog och sedermera detta med hjälp av den så kallade stopplagen. Ett annat näraliggande fall återfinns på i . De boende ville ombilda sina hyreslägenheter. Hyresvärden var positiv och köpekontrakt skrevs. Men sa nej till udda nummer. Huset med jämna portnummer fick däremot genomföra sin ombildning. Viljan till att ombilda hyresrätterna till bostadsrätter föddes ur hyresvärdens misskötsel av underhållet. Inga större renoveringar har gjorts sedan huset byggdes . i stoppade ombildningen av udda nummer med hänvisning till den så kallade stopplagen. Om alla hus i området blev bostadsrätter skulle hyressättningen i omkringliggande områden störas, menade . Därför fick bara lägenheterna på ena sidan av tillstånd för ombildning. Detta skapar godtycke och rättsosäkerhet för de boende. Stopplagen stiftades av för att stoppa försäljning av kommunala hyresrätter i . Resultatet har blivit en än värre segregation i förorten. Att bryta segregation och utanförskap är själva syftet med att de boende på vill köpa sitt hus. hoppas de skapa engagemang och sammanhållning. Enligt den så kallade stopplagen kan inte beslut överklagas. Men de boende i kan dra nytta av framgångarna i det så kallde Östbergaärendet. De 1 050 hyresgäster i miljonprogramsområdet utanför , som också fått nej av till att köpa sina lägenheter, fick nytt hopp när Kammarrätten slog fast att dylika tillståndsärenden rör sådana civila rättigheter som enligt artikel 6:1 i för mänskliga rättigheter ger en ovillkorlig rätt till domstolsprövning. Därför kan beslut överklagas till domstol, trots överklagandeförbudet i stopplagen. De boende i har redan gjort detta och överklagat till Länsrätten i , och följer de boende i efter. Både Östberga- och Akallafallen visar hur den politiskt skapade stelheten på bostadsmarknaden gör det svårt att bryta utanförskapet i utsatta bostadsområden. Knappt ens de som har extra stark initiativkraft klarar att bryta sig loss. Risken är stor att många hamnar i en ond cirkel, en cirkel som endast med svårighet kan brytas. Vi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Det ger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del i en demokrati, som stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Sänkt skattetryck skulle ge medborgarna större möjligheter att ta eget ansvar. Då blir det möjligt för allt fler att gradvis klara en växande del av välfärden på egen hand. måste det finnas en absolut trygghet för dem som behöver stöd från samhället. Vi anser att bostadspolitiken måste utformas enligt följande: bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, bostadspolitiken skall ge förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål i olika skeden av livet. Med moderat bostadspolitik får medborgaren råd och möjlighet att välja boende. Det förutsätter en öppen och fungerande marknad utan dagens inslag av snedvridande subventioner, detaljregleringar och politisk klåfingrighet. En ytterligare förutsättning är att nödvändiga politiska beslut präglas av stabilitet och långsiktighet. Det är därför dags att lämna kvantitativa mål för bostadsbyggandet. Det är ett planekonomiskt tänkande som hör gårdagen till. Resultatet i form av miljonprogram, överproduktion där människor inte vill bo och kostnadsdrivande subventioner avskräcker. Vi avstår därför från att ställa upp kvantitativa mål för bostadsbyggandet. Det främsta skälet är att det inte finns något egenvärde i att producera ett bestämt antal bostäder. Särskilt om det är bostäder som medborgarna inte vill bo i! 5.2Att själv kunna betala för sin bostad För många ensamstående föräldrar lönar det sig föga att gå upp i arbetstid eller att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Det beror på att många ensamstående föräldrar befinner sig i de inkomstlägen där en ökning av inkomsten leder till att grundavdraget trappas ned, det vill säga en ökning av lönen leder till att fribeloppet i beskattningen minskar, avgifterna i barnomsorgen trappas upp och barnbidraget minskar. Vi vill råda bot på detta och föreslår förutom avdrag för arbetsinkomster även att bostadsbidraget ersätts med ett extra barnbidrag per barn för ensamstående föräldrar. Det extra barnbidraget ska utgå till barn . Vi föreslår också att ytterligare ett barnbidrag utgår till studerande föräldrar. Vi vill poängtera att detta förslag ej rör bostadstilläggen. 5.3Motverka utanförskap genom rörlighet på bostadsmarknaden En mer rörlig bostadsmarknad gör det möjligt för fler medborgare att ta sig ur det sociala utanförskapet i utsatta bostadsområden. Att flytta är för många ett viktigt första steg och därför ger en rörlig bostadsmarknad ökad valfrihet. Det är viktigt att motverka segregationen i utsatta bostadsområden. Ett bra sätt är att öka inslaget av bostadsrätter. Vad som kunde blivit en positiv utveckling i , där de boende vill köpa sina bostäder, stoppas av Socialdemokraterna. Möjligheten att påverka det egna boendet skänker trygghet och inflytande. Genom en blandning av olika upplåtelseformer ökar de boendes valfrihet, som segregationstendenser, till följd av bristande mångfald i upplåtelseformer, motverkas. Den lag som beslutats och som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning medger inte bildning av ägarlägenheter i och med att det krävs minst fem bostäder för en dylik fastighetsbildning. Därtill har regeringen infört begränsningar för tredimensionell fastighetsbildning som avviker från annan fastighetsbildning. Av fastighetsbildningslagen framgår att vissa krav på syfte och finansiering måste vara uppfyllda för att bevilja tredimensionell fastighetsbildning. Vi anser att reglerna för tredimensionell fastighetsbildning inte bör skilja sig principiellt från annan fastighetsbildning. Äganderätten är en omistlig rättighet, vilken är satt på undantag i . De flesta av våra grannländer har lagstiftning som tillåter så kallad tredimensionell fastighetsbildning med ägarlägenheter. Det gäller bland annat , , , och . I dessa länder är ägarlägenheten en uppskattad boendeform som fyller behov som hyresrätt och bostadsrätt inte gör. Ju fler boendeformer som tillåts, desto fler medborgare kan få bo så som de själva helst önskar. 5.5Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande För många ungdomar och studerande är det ett svårt och dyrt projekt att skaffa sig en egen bostad. I tillväxt- och utbildningsområden kan det vara ett helt omöjligt företag. Med en bättre näringslivspolitik och högre tillväxt hade fler ungdomar haft en bättre ställning på arbetsmarknaden, och därmed mindre problem med att få teckna hyreskontrakt eller köpa bostadsrätter. Det går inte med dagens politik att på kort sikt bygga bort bostadsbristen. Behovet av bostäder är akut för unga och studerande. Regeringen konstaterar i sin ungdomspolitiska proposition (2004/05:2) att bostadsbyggandet generellt måste ökas för att stimulera till så kallade flyttkedjor. Därigenom kan äldre och billigare lägenheter frigöras så att unga kan komma in på bostadsmarknaden. I regeringens ungdomspolitiska proposition (2004/05:2) står inte att finna några konkreta åtgärder för att avhjälpa ungas problem på bostadsmarknaden (s. 96-100). Regeringen bedömer däremot att en "nationell bostadssamordnare bör utses", att "byggkostnadsforum för beakta behovet av bra och billiga bostäder för unga" samt att "särskilda åtgärder för att underlätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden bör vidtas". Vi kan bara beklaga att regeringen inte tar tillfället i akt och ger konkreta förslag att ta ställning till. Även om vi ställer oss kritiska till mycket av vad regeringen skriver i propositionen i nämnda del måste vi icke desto mindre ge vårt helhjärtade stöd vad gäller idén om att underlätta för ungdomar att äga sin bostad. Vi anser därför att bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om åtgärder för att stimulera sparande och ägande på bostadsmarknaden. Detta måste enligt vår mening kunna ske utan att tillsätta en bostadspolitisk samordnare. I frånvaron av förslag från regeringens sida vill vi passa på att framföra förslag som tillämpats på annat håll för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. På flera tillväxt- och utbildningsorter skulle bostäder kunna frigöras genom enklare och mer generösa skatteregler. I kan en privatperson hyra ut av sin bostad utan att betala skatt för hyresinkomsten. Systemet underlättar för ungdomar och studerande att få tag på bostäder. Enligt en undersökning som låtit genomföra, så kan andelen stockholmare som hyr ut privatbostäder öka från dagens till . Uppskattningsvis kan således 55 000 stockholmare tänka sig att hyra ut delar av sin bostad, om det vore mer ekonomiskt fördelaktigt. Vi anser att en del i stadigvarande bostad skall kunna hyras ut, med skattelättnad för uthyraren. Detta är det snabbaste sättet att enkelt och billigt få fram bostäder på tillväxt- och universitetsorter. 6.1Subventioner för att kompensera för höga skatter är inte lösningen Byggandet i har fört en tynande tillvaro . har bostadsbyggandet börjat återhämta sig, främst vad gäller bostadsrätter och småhus. ligger i topp bland länder med höga boendekostnader med hänsyn taget till inkomsten. ligger landet i botten när det gäller nybyggande av bostäder. Den främsta orsaken till detta är extremt höga skatter och avgifter på byggande och boende. Kostnaderna för boendet har ökat snabbare än konsumentprisindex. Eftersom de höga skatterna leder till att alltför många människor har mycket liten disponibel inkomst när skatten är betald blir boendekostnaderna kännbara även i de fall där boendekostnaden i sig inte är hög. De svenska hushållen har de högsta boendeutgifterna bland EU-länderna.1 Utöver ett allmänt högt skattetryck beskattas egnahemsägare både vid köpet i och med moms på nybyggnation, och vid vinstgivande försäljning. Vid förvärv av bostad skall dessutom stämpelskatt på lagfart och inteckningar erläggas. beskattas de boende med fastighetsskatt och förmögenhetsskatt i vissa fall. Fastighetsskatten slår hårt mot hundratusentals människor. Taxeringsvärdeshöjningar drabbar inte enbart småhusägare. Flerfamiljshus i expansiva regioner får också en kraftig höjning av sina värden. För bostadsrättsföreningen innebär det att månadsavgiften höjs. För hyresgästen höjs hyran. I debatten hävdas att subventions- och hyresregleringspolitiken på bostadsområdet är till för att utsatta grupper i samhället skall säkerställas billigt boende med god kvalitet. De facto byggs bara sådana bostäder som kan efterfrågas av hushåll med goda inkomster. Den fördelningspolitiska konsekvensen av dagens bostadspolitik blir att ekonomiskt utsatta hushåll, genom hög beskattning av inkomst och boende, får subventionera hushåll med goda inkomster. Det finns bostadssociala problem som måste lösas, men det bör ske inom ramen för gängse socialpolitik, och inte genom bostadsfinansieringssystemet. Hyresregleringens strikta tillämpning hindrar det bostadsbyggande som krävs för att tillgodose folks efterfrågan på bostäder. Hyresregleringen och dess tillämpning leder till inlåsningseffekter. Den som exempelvis kommit över ett förstahandskontrakt på attraktiva bostadsmarknader överlåter inte hyreskontraktet. Därmed uppstår inte naturliga flyttkedjor, och hyresmarknaden upphör att fungera som en så kallad spot-marknad för den som behöver bostad. Skattetrycket på boende är ett hinder - av nybyggnadshyrorna beror på olika skatter. Detta kan jämföras med den generella skattekvoten i hela ekonomin som är . Därför krävs att det generella skattetrycket minskar. Men det finns en skatt på boende som i första hand bör avvecklas. Byggandet drabbas hårt av det höga skattetrycket. har bland annat hög arbetsbeskattning, höga energiskatter och högsta byggmoms. När någon skall bygga utgår fastighetsskatt, också under själva byggtiden. Det extrema skattetrycket är en av orsakerna till det låga byggandet. Fastighetsskatten är en orättfärdig skatt på fiktiva värden. Skatten slår skoningslöst mot småhusägare med låga inkomster som bor i områden med höga taxeringsvärden. I stället för att gå till roten med det onda har regeringen infört en begränsningsregel som innebär att småhusfamiljer, under vissa givna förutsättningar, betalar av sin bruttoinkomst i fastighetsskatt. Begränsningsregeln omfattar emellertid inte förmögenhetsskatten. Vi har ett klart mål: fastighetsskatten skall avskaffas successivt, liksom förmögenhetsskatten skall slopas 2006. Moderat bostadspolitik skall normalisera och avreglera bostadsmarknaden så att stöd och kompensationer inte behövs. Då kan samtliga subventioner och andra särlösningar, som ställer till fler problem än de löser, avskaffas. Vi anser att regleringar måste avskaffas och att skattereglerna i största möjliga mån måste ansluta till samma regler som gäller för övriga investeringar. Därför skall särlösningar undvikas, både vad gäller statens intäkts- och utgiftssida. Det mest långsiktigt hållbara finansieringssystemet är det där staten håller fingrarna borta och låter kreditmarknaden utveckla olika finansieringslösningar. All erfarenhet visar att finansieringen inte är något problem på de områden där staten hållit sig borta - oavsett om det gäller investeringar i privatbostäder i beståndet eller nybyggnadsinvesteringar i lokalfastigheter. 6.2Lös trafikproblemen och öka väginvesteringarna Tillväxtregionerna måste tillåtas expandera. Många av landets tillväxtområden har drabbats av trafikinfarkt. Med förbättrat vägnät kan man skapa fler attraktiva bostadsområden utanför stadskärnorna. För att utveckla är det nödvändigt att satsa på kring- och tillfartsleder samt kollektivtrafiken för att bostäder skall kunna byggas. 6.3Förenkla reglerna för strandskydd Reglerna för strandskyddet motverkar ambitionen att hela skall leva. För att bibehålla en levande skärgård året runt är det bättre att tillåta medborgare att bosätta sig i kustnära trakter. Vi anser att det skall finnas en generell rätt att bebygga sin mark nära stränder och vattendrag. Vi utvecklar våra idéer om strandskyddet närmare i motion 2004/05:Bo302. 6.4Förändra det statliga inkomstutjämningssystemet Det statliga inkomstutjämningssystemet måste förändras. Kommuner med inflyttning måste få ekonomisk möjlighet att utöka de kommunala verksamheterna i takt med inflyttningen. förväntas kommunerna sörja för vård, skola och omsorg åt dem som vill flytta till kommunen, som det statliga inkomstutjämningssystemet fråntar samma kommuner alla extra inkomster som de skulle ha kunnat använda till detta. 6.5Förenkla plan- och byggprocessen kan en detaljplan överklagas i tre instanser, och bygglovet kan överklagas i ända upp till fyra instanser. Med dagens lagstiftning kan således plan- och byggprocessen fördröjas , eller helt förhindras. Förenklingar i plan- och byggprocessen måste genomföras. Konkurrensen inom bygg- och byggmaterielsektorn är bristfällig eftersom av subventionspolitik har reducerat förutsättningarna för fri konkurrens. Konkurrensen skall främjas genom att skapa goda förutsättningar för alla att konkurrera på lika villkor. Bland annat bör ges starkare ställning, med ökad möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen.