mot · GS02N393 · 2004-10-04 00:00:00 — Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla är satsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärder för att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till den privata, högt sparande och goda utbildningssystem. Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter och de kvardröjande svenska skuldproblemen kommer att kräva en fortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensen. har försummelser att ta igen, som ribban från omvärlden höjs. Inser och erkänner man inte detta kommer klyftan mellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan och traditionell vänsterretorik å den andra att bli oöverstiglig. Det så kallade är ett exempel på hur stämningarna hos landets företagare är just . Beslutet att förlänga sjuklöneperioden är ett hårt slag mot landets företagare, och då speciellt mot de mindre företagen. De ökade kostnader som förslaget innebär kommer ovanpå det redan hårda klimat som man lever i. Företagare protesterar mot regeringens förslag om att låta arbetsgivarna ta en större del av kostnadsansvaret för sjukskrivningarna. Sjuklöneförslaget var droppen som fick bägaren att rinna över - den droppe som gör att man inte vågar anställa ytterligare personal, den droppe som gör att man inte vågar eller vill genomföra generationsskifte i ett företag och i stället funderar på att sälja av, sälja ut och ge upp. var självklart emot att införa den tredje sjuklöneveckan och anser att den ska avskaffas. Socialdemokraterna har försuttit chansen till nödvändiga reformåtgärder för att förhindra att faller tillbaka ytterligare i jämförelse med övriga länder. har de, tillsammans med och , i stället ägnat sig åt att skapa nya strukturproblem. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att särskilda mål formuleras för respektive politikområde. förslag till mål lyder: Att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikens roll är att skapa en god jordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med goda och stabila regler. Det är också viktigt att regeringen sätter upp konkreta mätbara mål. Inom näringspolitiken finns det flera områden som bör vara föremål för målsättningar som är uppföljningsbara. Som ett första steg föreslår att följer det nederländska exemplet för regelförenklingar. Målet bör vara att företagens kostnader för den administrativa bördan till följd av regelverken ska minskas under innevarande mandatperiod. Alla myndigheter måste involveras i det arbetet. anser också att regeringen bör återkomma till med förslag till mål för andelen kommersialiserade patent i samt ett mål för andel av arbetskraften som är sysselsatt i privat sektor. 8.2Förbättra attityderna till företagande Det politiska etablissemangets attityd till företagare och företagande är inte minst viktigt för att fler än ska känna att det är lönt att starta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter. har företagare från politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden från politiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla och utforma regler som angår företagare på ett betydligt bättre sätt än . 8.3Etiken har betydelse för en fungerande marknad Inte minst i en otrygg tid är det viktigt att stärka de värden som skapar det goda samhället. På samma sätt som trafikreglerna är en förutsättning för friheten att åka vart man vill är etiken en förutsättning för att samhället ska fungera utan onödiga kollisioner. Det etiskt neutrala samhället är en omöjlighet. Etik är och fungerar som ett fundament för rätt och lagstiftning. Men etiken är också den viktiga sammanhållande kraft som måste finnas där lagstiftning inte finns, eller om lagregleringarna minskar. En väl förankrad etik minskar behovet av en alltmer krånglig och omfattande lagstiftning och den minskar behovet av dyra och komplicerade affärskontrakt. En väl förankrad etik gör därmed livet lättare att leva. Vårt samhälle har byggts upp av den etik som inspireras och förvaltas av den kristna traditionen. Det handlar bl.a. om hederlighet, rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet med medmänniskor och respekt för andras egendom. Skattepolitiken måste ges en sådan inriktning att vi långsiktigt kan åstadkomma en högre tillväxt . Endast så kan vi öka välfärden för alla. var tillväxten i svensk ekonomi . Innevarande år väntas tillväxten öka till enligt . Detta ska jämföras med den globala tillväxten som förutspås bli . Bedömningen är att fortsatt kommer att ha en lägre tillväxt än omvärlden. För att vända denna negativa trend måste strukturproblemen i den svenska ekonomin åtgärdas. De skattesänkningar som bör prioriteras är de som direkt påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Det är annars stor risk för att inte minst flaskhalsar på arbetsmarknaden snabbt åter bromsar tillväxten. Det handlar till exempel om skattesänkningar som stimulerar individen till högre utbildning och ökade arbetsinsatser och underlättar för företagen att anställa och expandera. Det handlar om beskattningen av låginkomsttagare. Det handlar om skattesänkningar som gör det mer lönsamt att driva, utveckla och äga företag i . Internationaliseringen och integreringen av ekonomierna i alltfler avseenden har gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Det finns samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av till exempel kapital som är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller i växande grad också för kvalificerad arbetskraft. har den svaga sysselsättningstillväxten i , liksom i stora delar av övriga , fokuserat på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete har också blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt med arbetslösheten, men regeringen har gjort alltför små satsningar på detta område. Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en del av ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i är mycket högt, både ur ett internationellt och ur ett historiskt perspektiv, och måste sänkas väsentligt för att bli konkurrenskraftigt och därmed möjliggöra en långsiktigt högre tillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapital leder bort kapitalet och det blir allt svårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den långsiktiga tillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta. Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till många uppmärksammade företagsutflyttningar och alltfler företag bedömer att de kommer att fåökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraft inom landet liksom att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft. 8.4.2Sänkt skatt på arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till max . Regeringens skattemässiga särbehandling av utländska experter som arbetar i är ett tydligt uttryck för en situation som i längden blir ohållbar. Särbehandlingen av internationella experter synliggör den orimligt tunga skattebörda som vilar på löntagarnas axlar. Den internationella ekonomin blir alltmer sammanvävd och om inte det totala skattetrycket sänks kommer sakta men säkert halka efter övriga . Som tidigare nämnts är utvecklingen skrämmande; har halkat ner från en 4:e plats på rankinglistan till plats 15 . Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sig på sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totala skattetrycket. vill avveckla värnskatten och införa en speciell skattereduktion för låginkomsttagare, i syfte att öka arbetskraftsutbudet. Skatterna på hushållstjänster ska minskas kraftigt. har tillsammans med , föreslagit en 50-procentig skattereduktion vid köp av hushållstjänster. 8.4.3Sänkt skatt och färre regler för fåmansföretag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För den enskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vid olika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kan överblickas, tolkas och förstås av dem som faktiskt berörs. Därigenom undergrävs skattesystemets legitimitet. Inte heller skapas ett klimat i vilket nya företag startas och växer. När det gäller den utdelning ägaren tar ut, är det oklart vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. förordar en lösning som innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell. Det innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Regeringen bör se till att modellen blir verklighet. Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som bör förändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas på samma sätt som delägare i större bolag. Dagens regler hindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas vilket motverkar investeringar och expansion. anser att förslag till nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste utarbetas. har alla företag fått göra ett avdrag på socialavgifterna av avgiftsunderlaget upp till en lönesumma motsvarande . Regeringen vill nu reducera detta belopp till . motsätter sig denna försämring. Det är soloföretag och småföretag som bygger upp och vill därför att nedsättningen ska ligga kvar på . Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att överlåta företag inom familjen. Orimliga skuldbördor uppstår då företaget överlåts inom familjen med resultat att de nya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten. För många blir alternativet att sälja till utomstående, inte sällan till utländska intressen. vill förenkla reglerna för arvs- och gåvoskiften och ta bort arvs- och gåvoskatten. 8.4.6Avskaffa förmögenhetsskatten på aktier Socialdemokraterna har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde, latent skatteskuld ska inte längre beaktas vid värderingen. Det finns flera motiv till att aktier vid förmögenhetsbeskattning inte borde tas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som belastar aktierna. Det är orimligt att beskatta en skatteskuld. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt på riskkapitalförsörjningen. vill successivt avveckla förmögenhetsskatten . 8.4.7Avskaffa dubbelbeskattningen av aktier Dubbelbeskattningen innebär att skatt först tas ut i företaget och sedan en gång ytterligare när utdelning görs. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. Avkastningen på det riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen på riskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen är att vinster i företagen inte delas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företag där de skulle kunna skapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras det annars naturliga flödet från stagnerande företag och branscher till mer framtidsinriktade. Dubbelbeskattningen blir också alltmer orimlig att upprätthålla på en internationaliserad världsmarknad. Om företag ska välja för nyetableringar och om företag ska stanna kvar i landet krävs det att dubbelbeskattningen slopas. har den svenska börsen präglats av ett allt större utländskt ägande. Detta är en konsekvens av en politik som gör att svenskar inte kan äga svenska företag på lika gynnsamma villkor som utländska ägare. avvecklar därför dubbelbeskattningen på utdelningar för fysiska personer. Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende enligt regeringens budgetproposition. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. är ett av få länder i som har kvar förmögenhetsskatten. vill avveckla förmögenhetsskatten successivt. vill att förmögenhetsskatten reduceras till 2007, för att därefter avvecklas helt. 8.5Förenklade regler och minskat krångel Småföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökat och kommer att öka . av de privata företagen i har ingen anställd, vilket gör soloföretagaren till vanligaste företagare. Det är därför angeläget att får ett mer småföretagsvänligt klimat än . Det är i mindre företag som de flesta nya arbetstillfällen skapas. Avregleringens betydelse för den framtida ekonomiska utvecklingen kan aldrig betonas för mycket. Under den borgerliga regeringen tillkallades en särskild avregleringsdelegation med uppgift att driva på avregleringsarbetet samt föreslå förändringar som stärker konkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Erfarenheterna från andra länder där avregleringsarbetet tas på allvar, som , , och , visar att det krävs ett starkt politiskt stöd från allra högsta nivå. Småföretagsdelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan att statsfinansiella kostnader uppkommer. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Av Småföretagsdelegationens 81 konkreta förslag till regelförenklingar är , , närmare två tredjedelar fortfarande inte genomförda. Det finns ingen uppföljning av hur många och vilka av Småföretagsdelegationens förslag som har genomförts. Småföretagsdelegationen är nedlagd och någon systematisk uppföljning av förslagen har inte gjorts. Det är anmärkningsvärt och visar tydligt på den socialdemokratiska regeringens bristande intresse för näringslivsfrågor. medverkade till att en riksdagsmajoritet uppdrog åt regeringen att under innevarande mandatperiod göra en genomgång av hela det regelverk som berör företagandet, så att onödiga och krångliga regler kan tas bort. Samma riksdagsmajoritet beslutade också att det ska sättas upp ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, i syfte att redan under innevarande mandatperiod påtagligt minska företagens kostnader för administration av regelverket. Regeringen har motvilligt gått med på detta och lovar även i budgetpropositionen att komma med en särskild skrivelse till om hur man arbetar för att minska den administrativa bördan för företag. Regeringen har tidigare visat stor ovilja att förenkla de krångliga regelverken och tyvärr talar inget för att den kommer att göra några förändringar heller. Regelverken som berör företagare upplevs som svåra att överblicka och begripa. En svensk företagare har över 4 000 regler och cirka 20 000 trycksidor att hålla reda på och tillkommer cirka 5 000 sidor med omarbetade eller nya regler. Den totala regelmängden som berör företagare måste minska. anser att en så kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts slopas. belastas företagaren med mängder av administrativa uppgifter när till exempel ett sjukfall klassas om till arbetsskada, eftersom beräkningsunderlagen är olika. Många individer har också svårt att kontrollera att de verkligen har fått rätt ersättning. Utgångspunkten för en reformering bör vara att ersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görs enklare. 8.5.3Förenkla självdeklaration för företagare Nästan ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert, enligt en undersökning gjord av . Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. Målet för ett förenklingsarbete bör vara att en egenföretagare ska kunna deklarera utan hjälp utifrån. 8.5.4Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar. Däremot har andra regler förändrats och försämrats i det nya systemet. I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som tas ut vid försenad deklaration. Avgiften drabbar framför allt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagens 5 kap. 5 §, angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Vi vill ocksåändra reglerna så att den dag som företagaren överfört beloppet ska räknas som betalningsdag. anser också att företagare som i förväg ska beräkna sin inkomst för att sedan betala in preliminär F-skatt i stället bör få göra det i den takt som faktiskt intjänad inkomst uppstår. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sedan avregistrera sig. 8.5.5F-skattsedel till alla som vill ha Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. finns problem på det området. Bland annat kan den som utför tjänster åt sin förra arbetsgivare eller som bara har en uppdragsgivare ha svårt att få F-skattsedel. Utgångspunkten måste vara att alla som begär F-skattsedel ska tilldelas sådan. ser vi hur det blir allt vanligare att kombinera egenföretagande med vanlig anställning. Många människor vill också kunna ha en vanlig anställning vissa perioder i livet och att driva eget företag under andra perioder. måste kunna handlägga ett önskemål om F-skattesedel . Såär tyvärr inte alltid fallet . 8.5.6Förenkla företagens kontakter med myndigheter Många företagare upplever att myndigheter har dålig service och inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna bör lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. anser att myndigheterna måste betrakta företagare som sina kunder och därmed anpassa servicenivån därefter bl.a. när det gäller tiderna för tillgänglighet. Vidare bör statliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontaktpersoner för företagen för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och informationskraven klarats gentemot företagen när det gäller till exempel handläggningstider och väntetider i telefon. "24-timmarsmyndigheten" har tillsatts vars syfte är att utarbeta gemensamma riktlinjer med råd och rekommendationer för utformning av bra och användbara webbplatser. Riktlinjerna handlar om vad som bör känneteckna en väl fungerande webbplats för service till medborgare och företag, ur såväl myndighetens som medborgarens synvinkel. Syftet är gott och återstår att se om 24-timmarsmyndighetens riktlinjer omsätts i praktisk handling bland landets kommuner och myndigheter. 8.5.7Informations- och samrådsplikt vid markarbeten Många företagare har drabbats av att utan förvarning få gatan utanför affären uppgrävd av det lokala . För framför allt små butiker eller serviceinrättningar i hyrda lokaler kan detta innebära ett ekonomiskt avbräck. Småbutiker är beroende av att kunderna enkelt kan se och stiga in i lokalen, eftersom det ofta rör sig om oplanerade köp, där bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer för försäljningen. Om företagarna fick möjlighet att samråda med dem som ska utföra markarbetena skulle många av dessa problem kunna undvikas. Kommunen eller annan som beslutar om trafikavstängningar, vägarbeten eller liknande bör åläggas samrådsplikt med de företagare som påverkas av ingreppen. 8.5.8Förbättra tillgången till riskkapital Tillgång på riskvilligt kapital för investeringar i nyföretagande är en viktig förutsättning för nyföretagande och tillväxt. Forskning visar att riskkapital är särskilt viktigt i ett tidigt skede där affärsrisken är stor. Riskvilligt kapital och bidrag till nyföretagandets tidiga skeden benämns ofta såddfinansiering och förmedlas till entreprenörer för utvärdering och provning av en produktidé, ibland redan innan företaget ens existerar. och har undersökt hur de så kallade portföljbolagen, alltså de bolag som riskkapitalföretag investerat pengar i, påverkas av riskkapitalet. Kartläggningen visar att portföljbolagen växte när det gäller omsättningen. Tittar man i stället på antalet anställda var tillväxten . Som referensbolag har man bolagen på bolagen på Stockholmsbörsens A-lista. , 1997-2001, ökade bolagen på Stockholmsbörsens A-lista sin omsättning med och antalet anställda . Portföljbolag växter alltså snabbare än etablerade bolag. Särskilt snabbt växte unga och små företag. Det är viktigt att det finns riskkapital, inte minst riskkapital för att finansiera produktens eller tjänstens mycket tidiga utveckling. För att möjliggöra och möta ett ökat nyföretagande och en utveckling av befintliga företag måste tillgången till riskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. De företag som inte producerar materiella varor har ofta svårt att erhålla kapital för att finansiera sin affärsidé. Detta är ett stort problem vilket framför allt missgynnar kvinnliga entreprenörer då majoriteten av företagen inom exempelvis servicesektorn startas av kvinnor. Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägare varit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag. På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån, exempelvis för att finansiera marknadsföring av nya produkter. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fått negativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning. Därutöver har de små företagen haft brist påägarkapital, bland annat beroende på en dålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det för privatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att spara sina pengar i bank eller obligationer. Riskkapitalförsörjningen för svenska företag måste lösas. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning.