ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A379 · 2004-09-29 00:00:00 — Miljö- och hälsorisker i skogsbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om giftanvändning i skogsbruket. Över hälften av yta är täckt av skog och skogsnäringen har stor betydelse för den svenska ekonomin. Regeringen har satt upp produktionsmål och miljömål för skogspolitiken. Det är viktigt att avverkning, plantering och virkeshantering sker i samklang med naturen så att skogens naturliga resurser kan tas tillvara och att skogsmarken inte förbrukas. Vid planteringen av skogsplantor förekommer ofta skyddsmedel mot insekten snytbagge som kallas Cyper Plus och . Dessa insekticider, som de kallas, är extremt farliga och är mycket giftiga för både fiskar och fåglar. De är så pass farliga att det räcker med att en kartong eller ett emballage som innehållit ett av dessa medel kommer i kontakt med ett vattendrag för att det kan orsaka fiskdöd. När det kommer till planteringen av skogsplantor är det inte ovanligt att det utförs av utländska medborgare och sommararbetande ungdomar som kanske inte har kunskapen om att arbetet med dessa medel kan vara skadligt. Bristfällig information gör också att de som arbetar med dessa bekämpningsmedel utsätts för allvarliga risker. Cyper Plus används också mot skadeinsekter på liggande timmer. Preparatet medför även i det sammanhanget hälsoproblem hos dem som kommer i kontakt med preparerat timmer. Hälsoproblemen uppstår såväl hos personal i skogsbruket som hos dem som exponeras vid sågverken. Enligt arbetsmiljölagen skall ett ämne som riskerar att föranleda ohälsa användas endast under förhållanden som ger betryggande säkerhet. En annan grundregel är att farliga ämnen så långt möjligt skall ersättas med ämnen som i avsedd hantering medför mindre risk för hälsa och säkerhet. Enligt vad vi erfarit finns det redan framtaget väl fungerande alternativa metoder. Vi föreslår därför att den angivna användningen av redovisade bekämpningsmedel förbjuds till förmån för medel med bättre miljö- och arbetsmiljöegenskaper. Om gemenskapslagstiftningen inte medger ett direkt förbud är det vår uppfattning att inom EU bör verka för ett förbud.
mot · GS02A380 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkhögskolesatsningen inom ramen för aktivitetsgarantin. Arbetsmarknaden förändras och blir alltmer krävande. Kraven på utbildning ökar. För att vara intressant på arbetsmarknaden ställs oftast krav på minst gymnasieutbildning men ofta så fordras vidareutbildningar som t.ex. yrkesutbildningar, påbyggnadsutbildningar och högskoleutbildning. Andra krav som ställs är flexibilitet, stresstålighet och social kompetens. Andelen korttidsanställningar, timanställningar, projektanställningar och provanställningar ökar ständigt. Allt detta ställer nya krav på dem som vill in på arbetsmarknaden. Många klarar av den nya arbetsmarknadens krav men långt ifrån alla. Andelen som får svårt att komma i fråga för en anställning ökar. Det kan bero på att de inte orkar eller förmår uppfylla de krav som arbetsmarknaden ställer. Vi riskerar en utslagning där många inte får en chans att ta sig in på arbetsmarknaden med alla problem som därmed uppstår. Vi ser det som viktigt att samhället tar ansvar för dem som får det extra svårt när arbetsmarknaden förändras. Många av dessa är långtidsinskrivna inom arbetsförmedlingarna och deltar i aktivitetsgarantin. Aktivitetsgarantin får inte bara bli en förvaring av arbetslösa där de utelämnas åt individuellt arbetssökande. Åtgärden måste också stärka de arbetslösas möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och då främst de med låg utbildning. Inom ramen för aktivitetsgarantin finns folkhögskolesatsningen. Den har genom folkhögskolornas pedagogik, utbildningsmiljö och möjligheter till individuell anpassning framgångsrikt gett dem med svag skolunderbyggnad möjligheter att skaffa sig baskunskaper i kärnämnen och därmed tillgång till fortsatt yrkesinriktad utbildning. Detta är ett bra exempel på hur kvalitén i aktivitetsgarantin kan höjas. Åtgärden ger dem som står längst från arbetsmarknaden bättre förutsättningar.
mot · GS02A381 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ordning och reda på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknaden har en lång tradition av ordning och reda tack vare dess kollektivavtal. Det har varit ett bra sätt att mota oseriösa arbetsgivare och värna löntagarnas villkor på arbetsplatserna. så uppmärksammas att allt fler utländska företag och egna "företagare" arbetar och erbjuder sina tjänster här i . lockar till sig utländsk arbetskraft för att pressa lönerna på vår arbetsmarknad. Genom att uppvisa F-skattsedel uppger de sig för att vara egna företagare för att kunna gå förbi våra kollektivavtal och dumpa lönerna. Ett annat angreppssätt erbjuds via arbetsgivarorganisationerna genom att de utländska företagen får tillfälligt medlemskap hos dem. Detta leder till att lägsta löner enligt kollektivavtalet betalas ut och på så vis försöker arbetsgivarna pressa facken tillbaka. Om detta får fortsätta utan att något görs så hotas kollektivavtalens ställning på . Problemet måste hanteras skyndsamt av regeringen som bör återkomma till med förslag på hur vi kan upprätthålla vår tradition av ordning och reda på arbetsmarknaden.
mot · GS02A382 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att införa gränsvärden för endotoxiner i samband med avloppsarbete. har man upptäckt att det finns vissa hälsorisker i samband med avloppsarbete. Färsk forskning visar också att personer som arbetar med avloppsvatten har en högre förekomst av luftvägsbesvär och ospecifika magtarmbesvär, ospecifika centralnervösa effekter samt ledvärk. Endotoxiner och virus kan vara viktiga orsaker till besvären. Dessa agenser som de kallas, frigörs i kontakt med vatten och blir därför farliga vid inandning. Det finns möjligheter att minska förekomsten av arbetsrelaterade symptom genom att vidta förebyggande åtgärder. Ett sätt att göra det är att införa gränsvärden för endotoxinerna. Det finns redan på andra håll i .
mot · GS02A384 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om visstidsantällningar. När arbetslösheten är låg och efterfrågan på arbetskraft stor har lagen om anställningsskydd lite mindre betydelse. Lagen behövs framför allt i sämre tider när det är brist på lediga jobb. Framför allt kvinnor och arbetstagare med utländsk bakgrund erbjuds visstidsanställningar, deltidsjobb, behovsanställningar eller inget jobb alls. Dessa saknar i princip anställningsskydd, vilket är otillfredsställande. Över en halv miljon människor är visstidsantällda varav 120 000 behovsanställda. Anställningsskyddslagens regler om tidsbegränsade anställningar har blivit ett lapptäcke. finns elva olika former av tillfälliga anställningar. Man kan vara tillfälligt anställd utan att arbetsgivaren gör något formellt fel. Lägger man till vikariat kan tiden bli hur lång som helst. Lagstiftningen måste förenklas så att alla vet när man har rätt att behålla jobbet, genom en stärkt företrädesrätt och genom att en anställning automatiskt övergår till en vidareanställning. Arbetsgivare bör också ha kravet att skriftligt motivera, om den anställde begär det, varför en anställning inte förlängs. Det gör diskrimineringslagstiftningen verkningsfull. Är motivet till uppsägning för en gravid kvinna t ex arbetsbrist och arbetsgivaren tar in en annan så får facket möjlighet att agera. För att öka tryggheten i arbetslivet och motverka utnyttjande av arbetskraft måste lagstiftningen förändras.
mot · GS02A385 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställningstrygghet i arbetslivet Den arbetsrättsliga lagstiftning som tillämpas i är i grunden en skyddslagstiftning för de anställda. Lagen om anställningsskydd (LAS) anger spelregler som inte ska ge utrymme för godtycke från arbetsgivarens sida vid bl a uppsägningar. En brist som bör undanröjas är undantaget i turordningsreglerna för småföretag dvs att förhandlingsskyldighet ska gälla samtliga anställda och undantaget för två anställda slopas. En annan svaghet som motverkar lagens intentioner är kvalifikationskriteriet i §22 LAS. Problemet är att definitionen på kvalifikation eller kompetens har vidgats på ett för arbetstagaren godtyckligt sätt. I en del uppsägningsförhandlingar när turordningslistor har upprättats går det att urskilja mönster. Tvärtemot tidigare tolkningar vid motsvarande förhandlingar så definierar arbetsgivaren kompetens utifrån t ex arbetstid. Jobbar man halvtid med gott resultat och är sjukskriven på den andra halvan så kräver arbetsgivaren plötsligt heltid för att klara jobbet. T o m de som har kommit tillbaka till arbetslivet efter rehabilitering men inte kan jobba heltid har drabbats av tolkningen av kompetens och förlorat jobbet. Kan kompetens i dessa fall vara att man är helt frisk? Andra exempel där subjektiva irrelevanta bedömningar av enskilda anställda har uppmärksammats i media är när t ex hamnade i tvist med . Kvalifikationskriteriet är en viktig del i lagstiftningen och fyller en i många fall, nödvändig funktion för företags möjligheter till att möta förändringar. Men det som oroar är att tolkningarna blir ibland vidlyftiga och missbrukas av arbetsgivarna, vilket är en nackdel för de anställda och därmed intentionerna med lagen. Regeringen bör återkomma till med förslag om förändring för att stävja detta.
mot · GS02A386 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sjukskrivna utan arbetsgivare. Att vara frisk och delta i ett stimulerande arbetsliv är drömmen för många människor. Den sociala gemenskapen med arbetskamrater, att få känna att man utvecklas, känslan av att vara med och bidraga till ett gott samhälle är oerhört viktigt. Tyvärr såär det inte möjligt för en stor grupp människor som är både arbetslösa och sjuka. Långtidsarbetslösa som grupp har större ohälsotal än övriga. Här måste vi intensifiera våra ansträngningar i syfte att kunna öka deras möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. Det genomförs olika försök på olika ställen i landet med att öka anställningsbarheten för sjukskrivna utan arbetsgivare med varierande resultat och kvalitet. Ett hinder som uppmärksammats är att regelverken mellan olika myndigheter inte samverkar till individens bästa. Detta har påpekats bl a från kommunernas socialtjänst där kostnaderna för försörjningsstödet stiger. T ex nämner man att driver linjen om att den enskilde ska vara åtminstone friskskriven till om det är möjligt medan arbetsförmedlingen inte tar emot arbetssökande som inte är arbetsföra till . Konsekvensen blir att den enskilde måste söka upp för att kunna komma upp i skälig levnadsnivå, d v s att kommunen betalar ut försörjningsstöd. Detta innebär att myndigheterna skyfflar över kostnaderna till kommunerna, vilket definitivt inte är någon lösning för den arbetslösa och sjuka individen. I så har och arbetsförmedlingen försökt att ta ett helhetsgrepp genom en mycket nära samverkan med de långtidssjuka utan arbetsgivare. Syftet är att öka anställningsbarheten, d v s antingen påbörja studier, praktik som leder till anställning eller att man direkt påbörjar en anställning. Denna samverkan har gett ett mycket gott resultat försök. Erfarenheterna visar att det går att uppnå goda resultat bara det ges möjlighet till gemensamt arbete mellan förmedling, kassa, primärvård och arbetsgivare m.m. Det är inte tillfredsställande att dagens regelsystem hindrar myndigheters samverkan när det i många fall är just mer samverkan som kan vara vägen tillbaka till arbete för den enskilde. Därför bör regeringen överväga om ytterligare åtgärder behövs för att stimulera samverkan mellan arbetsförmedling och försäkringskassa.
mot · GS02A387 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om a-kasseersättning vid sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats ¾ sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och det är speciellt då de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Regeln som infördes är att de har "rätt att få ett arbete på ". Den regeln fungerar inte tillfredsställande då inte längre finns på alla orter i landet. Vi vill tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor, även för dem som har 75 procents sjukersättning. Därför bör reglerna i a-kassan ses över.
mot · GS02Bo201 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa tanken på ett moratorium för nyetablering av stormarknader. Handel sker i flera olika former då det finns en efterfrågan och ett behov av olika butiker. Vårt samhälle kräver allt från små specialiserade butiker till stormarknader. För att etablera en ny stormarknad krävs i de flesta fall att kommunen ändrar detaljplanen för att den nya verksamheten skall få bedrivas. Flertalet kommuner ser en stormarknadsetablering som någonting mycket positivt då detta ökar kommunens attraktionskraft. Invånarnas krav på bra livsmedel kan mötas på naturlig väg genom att flera företag visar intresse för att etablera sig. som flera kommuner välkomnar etableringar av stormarknader finns det olika intressegrupper och politiska partier som ifrågasätter rådande lagstiftning på området. , och () har till och med gått så långt att man ställt krav på ett tillfälligt moratorium för etableringar av stormarknader. Ett moratorium för etableringar av stormarknader är ett mycket effektivt sätt att hindra fri konkurrens inom dagligvaruhandeln och därmed även motverka sänkta matpriser. De svenska matpriserna är bland de högsta i vilket bland annat visas i en undersökning från Norska Sentralbyrån som presenterades . Samma undersökning visar att ligger i absoluta toppen vad gäller matpriser, över genomsnittet i EU. införde ett moratorium för externa etableringar 1998. Sannolikt är en av anledningarna till de högre matpriserna att moratoriet i hindrat etableringar av stormarknader och lågpriskoncept som ökar konkurrensen och därmed sänker prisnivån. Att införa ett moratorium för etableringar av nya stormarknader är en kraftig inskränkning i näringsfriheten. Därför bör alla förslag i riktning att införa ett sådant moratorium avvisas med kraft.
mot · GS02Bo202 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostäder på landsbygden. Enligt olika undersökningar finns det en halv miljon människor som skulle vilja bosätta sig på landsbygden om de bara fick chansen. Många gör också slag i saken och förverkligar sina drömmar om ett mera naturligt och barnvänligt boende. För andra blir drömmen om den egna bostaden på landet tyvärr bara en dröm. så vet vi att för att "Hela skall leva" så behöver vi stärka befolkningsunderlaget på landsbygden. Frånvaron av nytillkommande bebyggelse på landsbygden urholkar förutsättningarna för barnomsorg, skola och annan såväl offentlig som kommersiell service. För att underlätta bosättning på landsbygden krävs olika åtgärder: En inventering av obebodda fastigheter kan göras och olika stimulansåtgärder för upprustning till permanentboende bör göras. Någon form av allmänna kreditgarantier så att det blir lättare att låna pengar för husbyggnation på landsbygden bör införas. Flera lokala äldreboenden på landsbygden åstadkommer att gårdar och bostadshus blir lediga vilket underlättar för yngre att flytta dit. Vi behöver få en mera balanserad befolkningstillväxt i landet och i denna process ingår möjligheter till ett bra boende på landsbygden.
mot · GS02Bo203 · 2004-09-16 00:00:00 — Byggande, buller och lagstiftning begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i befintlig lagstiftning som underlättar nybyggnation i storstäder i enlighet med vad som anförs i motionen. Gällande lagar gör ingen skillnad på om hus byggs på landet eller i en storstad. Samma krav på till exempel bullernivåer gäller. Var och en förstår att det är en stor skillnad när det gäller bullernivåer om man ska bygga i eller utanför . Problemet är inte att det går att bygga i med gällande lagstiftning. Problemet är att byggandet av bostäder stoppas i med hänvisning till befintlig lagstiftning. Det kan inte vara rimligt att samma miljökrav fullt ut ska gälla i en storstad som på landsbygden. Självfallet skall alla ha en så bra och störningsfri boendemiljö som möjligt. får inte detta leda till att det i princip inte går att bygga nya bostäder i innerstan i till exempel . Gatulivets atmosfär och ljudnivåer är en naturlig del av storstadens puls. Det är en miljö som många söker sig till även när det gäller boende. Trots att det finns ett visst utrymme för myndigheterna och kommunerna att i enskilda fall göra avvägningar mellan olika intressen tycks paragrafer leda till att bostadsbyggandet i storstäder stoppas. Det måste ske en ändring i befintlig lagstiftning så att en mer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagarna kan göras för att inte nybyggnation i storstäder skall stoppas. Frågan har utretts och det är nu dags att gå från ord till handling.
mot · GS02Bo204 · 2004-09-17 00:00:00 — Slopat hisstvång för vindslägenheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopat hisstvång för vindslägenheter. Trycket på bostadsmarknaden ökar alltmer. Antalet nya bostäder når inte upp till behovet. Små, centrala lägenheter eftersöks framför allt av ungdomar, och ombyggnad av vindsutrymmen har visat sig vara en mycket attraktiv dellösning. Hus med fyra våningar utan hiss har ofta i de centrala lägena rejäla vindsutrymmen, torkrum etc. som lämpar sig för ombyggnad till lägenheter - men det stupar oftast på kravet på hiss. En hiss är otroligt dyr att installera, skär rätt igenom huset och fördärvar och tar mycken plats i underliggande lägenheter. Därigenom blir det ekonomiskt omöjligt att bygga. Så hindras tillskapandet av nya centrala lägenheter. Bara i skulle så många som 2 000 lägenheter kunna tillskapas. Tillgänglighetskravet är naturligtvis viktigt, men här blir det till men för hela bostadsmarknaden. Om det inte finns hiss till de fyra första våningarna blir det märkligt om inrymmandet av en femte våning prompt leder till hisstvång. Avskaffa hisstvånget vid inredandet av takvåningar i gamla hus.
mot · GS02Bo205 · 2004-09-20 00:00:00 — Spridning av legionellabakterier i byggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska riskerna för spridning av legionellabakterien via vattensystem i bostadshus och andra hus genom skärpning i bygglagstiftningens regler. Enligt insjuknar mellan 200 och 1 000 personer i i legionärssjukan, varav en tiondel av dessa avlider. En stor orsakande faktor bakom spridningen av den så kallade legionellabakterien är vanliga men olämpligt utformade vattensystem. Legionellabakterien finns naturligt i våra vattendrag och i vårt grundvatten, men utgör där ingen fara för människor. Bakterierna trivs istället bäst i stillastående vatten vid temperaturer . Allmänt sett kan man säga att ju större och mer komplexa vattensystemen är, desto större är risken för bakterietillväxt. Flera fall av smitta har uppstått på våra svenska sjukhus där vattensystem är både stora och komplicerade. Den kanske vanligaste smittoplatsen är ändå våra vanliga bostäder. Vanligtvis sprids bakterien genom att vi andas in vattendimma i duschen. Andra smittokällor kan exempelvis vara luftkonditio-neringssystem och bubbelbad. Man kan däremot inte få legionärssjukan av att dricka vatten. Den kanske viktigaste åtgärden för att undvika spridningen av legionellabakterien är att hålla rätt vattentemperatur i tappkranar. Minst skall det vara. Ett problem i sammanhanget är att bygglagstiftningens regler för vattentemperaturer oftast inte är obligatoriska för hus byggda . I tvåår har , och branchorganisationerna drivit ett riksvärderingsprojekt. Ett 60-tal platser där legionellabakterien lett till att folk blivit sjuka, har undersökts. När projektet är klart är det viktigt att regeringen skyndsamt vidtar de åtgärder och lagändringar som behövs för att eliminera legionellabakteriens fortsatta spridning i vattensy-stem i våra bostäder och andra hus.
mot · GS02Bo206 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vitalisera den svenska byggsektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en dialog mellan byggbranschens parter i syfte att uppnå ett förhållningssätt som uppfyller dagens krav. Effektiviteten inom byggandet måste öka som kvaliteten höjs. Det kräver nytänkande på ett otal områden, vilket innebär att gamla invanda mönster måste brytas. I arbetet med att höja effektiviteten och konkurrensen inom byggsektorn har samhället ett ansvar och bör därför, i samverkan med branschen, verka för en vitalisering av svensk byggmarknad. Detta bör ges regeringen till känna. Inom byggbranschen finns kollektivavtal som bygger på tradition och en snäv avgränsning avseende yrkesutbildning eller lönebestämmelser. Systemet innebär att den fackliga tillhörigheten styr kollektivavtalsområdet. De senaste årens utveckling har gjort att flera av de gamla yrkenas hantverkshemligheter ersatts med enklare arbetsmetoder, mer lätthanterliga material och enklare och bättre instruktioner. Den gamla yrkesmannen har blivit mer av montör. Mot den bakgrunden bör mer generella avtal prägla branschen för att på det sättet bidra till dess effektivitet. Dagens situation där mindre och medelstora renoveringar omfattar ett otal yrkesinriktningar och därmed tecknande av kollektivavtal för traditionella byggyrkesgrupper framstår som något förlegat. I stället fordras en avtalsgrupp där den händige montören, inom byggsektorn, kan utföra en mängd av insatser, vid sidan av de mer normgivande installationerna som t.ex. elmontage, utan att behöva tillhöra någon traditionell fackgrupp med kollektivavtal inom byggsektorn. Ett s.k. handyman-avtal skulle vara lösningen på detta problem då såväl grunden för kollektiva avtal finns som att effektiviteten inom sektorn små och medelstora reparationer inom byggsektorn kan höjas. Dagens marknad är inriktad på den större produktionen, vilket medför att intresse saknas för att åstadkomma den smidighet som erfordras för att uppnå en bättre effektivitet även vid mindre reparationer. Ansvaret för att frågan hanteras så att en högre effektivitet uppnås åligger, i första hand, parterna på arbetsmarknaden. innebär att byggsektorn kommer att bli allt mer internationaliserad. Det bör ses som en positiv utveckling då det medför ökad konkurrens och därmed lägre priser, men även högre kvalitet. Samhället har dock intresse av såväl hög konkurrens inom sektorn som en väl fungerande marknad finns på hemmaplan. Regeringen bör därför initiera en dialog mellan byggmarknadens parter i syfte att uppnå en effektivare byggarbetsmarknad där inte den fackliga tillhörigheten nödvändigtvis skall styra kollektivavtalsområdet. Detta bör ges regeringen till känna.