mot · GR02Fi23 · 2004-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:100 ekonomiska vårproposition 1 Rädda statsfinanserna! 1.1 behöver begränsa statsutgifterna statsfinanser är en viktig del av välfärdsstatens fundament. Att fördela lånade pengar håller aldrig i längden det visar med all önskvärd tydlighet moderna historia. Läget i de svenska statsfinanserna är inte bra. Trots höga skatter är underskottet stort. Utgiftstaket bryts i praktiken igenom gång på gång och budgeteringsmarginalen är otillräcklig. Regeringen har tappat kontrollen över utgiftsutvecklingen. Priset betalar vi i praktiken , genom att angelägna satsningar trängs ut, men kommer i ännu högre grad att få betalas av generationen efter vår, som tvingas ta över skulderna. Att läget är ännu värre i några andra EU-länder är en klen tröst. Mot detta brukar invändas att viktigare än läget just i statens ekonomi är situationen i den totala samhällsekonomin, att det kan vara rätt att ta statsfinansiella risker för att uppnå samhällsekonomiska vinster. Anhängare av en traditionell konjunkturpolitik av keynesiansk modell argumenterar ofta så. liberalerna delar uppfattningen att det finns anledning att låta statsfinanserna ha en stabiliserande, konjunkturdämpande effekt genom att de så kallade automatiskt verkande stabilisatorerna får verka vid konjunktursvängningar. Vi har inte kritiserat att offentliga sektorns överskott sjunkit under lågkonjunkturen. Men det är viktigt att komma ihåg att underbalanserade statsfinanser på kan ha negativa effekter på samhällsekonomin. Statsfinanser i dåligt skick där det alltså inte längre handlar om en kontrollerad underbalansering utan en okontrollerad utgiftsutveckling kan skada en i övrigt sund samhällsekonomi genom att driva upp ränteläget eller skapa osäkerhet om valutans trovärdighet. samhällsekonomiska läge företer en splittrad bild. Å ena sidan är bytesbalansen stark och inflationen låg. Å andra sidan försvagas den produktiva basen oavbrutet genom att företag flyttar från landet; minst femton företagare per dag ger upp, nyföretagandet är lågt och andelen bidragsberoende ökar. har heller inte längre sunda statsfinanser. De underskott som tornar upp sig går långt utöver vad som kan förklaras med konjunkturnedgången. Det vi nu ser är inte automatiskt verkande stabilisatorer utan socialdemokratiskt verkande destabilisatorer. Det är endast genom att blanda ihop statens ekonomi med överskottet i de privat ägda premiepensionsfonderna som regeringen kan hyfsa sina siffror. Sakligt sett är den sammanblandningen vansklig. Den underliggande tanken att staten för att sanera sin egen ekonomi i ett krisläge skulle kunna konfiskera hela eller delar av premiepensionssparandet är inte acceptabel. En liberal ekonomisk politik vill främja flera mål, men den fortgående försämringen av statsfinanserna gör det nödvändigt att nu ge hög prioritet åt att stärka statsfinanserna. Vi vill erinra om att vi redan före valet signalerade stor oro för den statsfinansiella utvecklingen och från våra egna väljare fick mandat att vara återhållsamma med nya åtaganden. liberalerna föreslår i denna motion en omfattande sanering av statsfinanserna. I grunden handlar det om att begränsa det offentliga åtagandet till rätts- och välfärdsstatens kärna, till vilken i globaliseringens tid också hör ett internationellt ansvarstagande. Vi anser att det är det offentligas uppgift att svara för rättsstatens återupprättande, vår yttre säkerhet och möjlighet att med militär personal och biståndsinsatser främja en fredlig utveckling i världen samt en solidarisk finansiering av en god sjukvård, en kvalitetsskola, grundforskning och omsorg om barn och gamla. Däremot anser vi det inte vara statens ansvar att garantera att alla som vill kan få just en kommunalägd hyreslägenhet, att garantera att alla statliga bolag överlever, oavsett hur illa de sköts, att garantera att alla får möjlighet att titta på fler TV-kanaler , att garantera att den som vill får sjukpenning även om arbetsförmåga föreligger, att garantera att den som är arbetslös får a-kassa även om arbete finns att få, att garantera att alla glada entreprenörer som vill ge sig in i exempelvis call center-branschen får statligt riskkapital, bara för att verksamheten ska förläggas till glesbygden. Genom att säga nej till en socialistisk näringspolitik, nej till en socialistisk bostadspolitik och nej till en socialistisk mediepolitik kan mycket stora belopp sparas in. Genom att begränsa åtagandena inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna till personer som verkligen är sjuka respektive arbetslösa kan ännu större belopp sparas. Detta är också i sammanfattning vårt bidrag till debatten om välfärdens långsiktiga finansiering. Om kvoten mellan arbetande och försörjda förskjuts, samt offentliga åtaganden som ligger en god bit från rätts- och välfärdsstatens kärna skalas bort, är förutsättningarna för att klara välfärdens finansiering goda . Det finns en ljusare framtid än den som statsminister målat upp i en intervju, där han förutspår att kommunalskatten måste höjas med per intjänad hundralapp för att välfärden ska räddas. Vi föreslår i denna motion en besparingspolitik med följande inslag: Ohälsokostnaderna måste pressas ner snabbare Det totala ohälsotalet har fortsatt att försämras fram till nu och de tecken som anges som hoppingivande är för svaga för att utvecklingen ska anses vara under kontroll. Vi är redo att ta till betydligt mer drastiska grepp än regeringen för att pressa tillbaka dessa kostnader. Alla sjukintyg för förlängning av sjukskrivningar som pågått skall granskas av en läkare knuten till . Tillgången till läkare i är så god att detta administrativt är fullt genomförbart och har redan tidigare föreslagit en utökning av antalet läkare knutna till . Genom att systemet bygger på en rollfördelning mellan läkarna minskar risken att den andra läkaren alltid godtar den förstas bedömning. Syftet är givetvis att vid sjukfall med oklar diagnos, som tenderar att dra ut , få fram omedelbara rehabiliteringsinsatser. Ett argument emot detta system har tidigare ansetts vara motståndet inom läkarkåren, men vi har noterat ett växande intresse för en reform i denna riktning också från det hållet. Bland annat har föreslagit en modell med en förstärkt prövning av arbetsoförmåga hos . I princip obegränsade möjligheter för att samverka finansiellt med vårdinrättningar i syfte att säkerställa att vård- och rehabiliteringsinsatser alltid finns tillgängliga som alternativ till utdragna sjukskrivningar (Finsammodellen). Vi har föreslagit en växling i form av höjt statsbidrag till sjukvården som landstingen övertar av sjukpenningkostnaderna. Den ekonomiska vinst detta sannolikt leder till i form av lägre sjukpenningkostnader kan sedan stanna i landstingen. Forcerat införande av ett gemensamt IT-stöd för läkare som med ett inbyggt starkt integritetsskydd dels hindrar utskrivningar av vissa mediciner till patienter som fått liknande mediciner utskrivna av andra läkare, dels signalerar hos läkaren om patienten nekats sjukskrivning av en annan läkare. Skärpning av regeln som innebär att en patient som nekar delta i vård och rehabilitering kan få sin sjukpenning reducerad huvudregeln bör vara att rätten till sjukpenning bortfaller i sådana fall. Ett nytt system för att uppmuntra förtidspensionerade att återvända till arbetslivet. Detta nya fp-förslag innebär att den som vill börja arbeta igen får göra det på de villkor i a-kassa och sjukförsäkring som gällde för individen före beslutet om förtidspension. Detta torde öka människors benägenhet att ta risken att försöka återgå till arbetslivet. Kostnaderna för arbetslösheten måste pressas ner Kravet att ta arbeten som erbjuds skärps och tillämpas. A-kassor som inte tillämpar arbetslinjen kan få sänkt statsbidrag. Huvuddelen av AMS läggs ner och ersätts av en effektivare organisation med privata bemanningsföretag, olika typer av arbetsförmedlingar och enskilda aktörer som driver arbetsmarknadsutbildning/arbetsträning. Jobbgaranti och instegsjobb. Dessa åtgärder medför kortsiktigt ungefär samma kostnader som traditionell arbetsmarknadspolitik men har, genom att de är effektivare, förutsättningar att långsiktigt sänka kostnaderna. Det huvudlösa beslutet att ersätta alla gamla TV-apparater med nya måste rivas upp. Det har redan inneburit en miljardrullning av skattepengar och sänkt kvalitet i TV-utbudet (t ex reklamavbrott i programmen i och nedskärningar i public service-bolagen). kommer det att innebära att hushållen tvingas lägga ut flera i nya apparatinköp. Trots att alla aktörer som kan bygg- och bostadsbranscherna vet att det grundläggande felet är subventionerna, fortsätter regeringen att uppfinna nya. Vi yrkar avslag. behöver färre, inte fler, statliga regleringar och subventioner i bygg- och bostadspolitiken. Miljardrullning till vissa statliga bolag måste stoppas De statsägda transportföretagen har inte klarat den konkurrensutsatta miljön. Regeringen försöker nu på vägar som inte stämmer med budgetlagens principer pumpa in nya resurser i bland annat SJ. När andra nordiska regeringar vill dra sig ur SAS vill den pumpa in nya skattemiljoner i förlustaffärerna. Den socialdemokratiska extrakongressen signalerade ökad politisk styrning av den statliga företagssektorn och en expansion av de kommunala bolagen. Allt detta kostar skattebetalarna stora summor på statens budget. anser inte att de syften det här handlar om att tillgodose bör ligga inom det offentliga åtagandet. I detta sammanhang finns också anledning att omnämna den huvudlösa miljardrullningen till företaget tyska aktieägare för att ett visst energislag kärnkraft av regeringens stödpartier klassats som politiskt olämpligt. Stängningen av det första aggregatet i kostade och det finns skäl att tro att kostnaden för det andra, vars stängning snart ska annonseras, ligger i samma storleksordning. Subventioner till privata företag bör också avvecklas En liberal näringspolitik för ett gott företagsklimat arbetar med generella metoder. I den socialdemokratiska politiken finns ett betydande inslag av subventioner direkt till enskilda företag, t ex inom regionalpolitiken. Erfarenheten säger att staten sällan är väl lämpad att peka ut vilka företagsidéer eller lokaliseringar som är de mest framgångsrika. Många har känt sig kallade att sätta upp call centers med subventioner i avfolkningskommuner, men när skattepengarna börjar sina står de nybyggda lokalerna ofta tomma. avstyrker statliga anslag till sådana ändamål och använder de resurserna till generella förbättringar. Vissa angelägna reformer måste skjutas upp i avvaktan på bättre finanser delar uppfattningen att ersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringen bör ligga på Vi kan dock inte finna att det är statsfinansiellt försvarbart att gå upp från nivån innan kostnaderna inom sjukförsäkringen är under kontroll och har börjat sjunka. Detta saneringsprogram, som det utvecklas i denna motion, stärker statens finanser redan på relativt kort sikt med i storleksordningen . På kan summan växa ytterligare. Den utgör en grundbult i ekonomiska politik där andra viktiga delar är att stärka den produktiva basen genom att främja arbete, sparande, investeringar, utbildning, företagande och integration av svenskar med utländsk bakgrund, öka den enskildes valfrihet och växtmöjligheter genom ett antal egenmaktsreformer, öka internationella insatser för att främja fred, demokrati och mänskliga rättigheter, öka tryggheten genom en satsning på rättsstatens grundfunktioner och en bättre vård, bygga för framtiden genom en skola präglad av kvalitet, arbetsro och kunskap samt större satsningar på grundforskning. Inför euroomröstningen fördes en viktig debatt om finanspolitikens möjligheter att hantera svåra ekonomiska påfrestningar. Även om nej-sidan inte ville säga det riktigt i klartext var den underliggande tanken från det hållet att ett med en egen valuta även kunde fortsätta på devalveringsvägen för att klara vår konkurrenskraft. Eftersom vi, både före och efter nej-segern, avvisar tanken att manipulationer med valutakursen ska vara ett sätt att lösa ekonomiska problem, är det viktigt för oss att statens finanser har sådana marginaler att också kraftiga ekonomiska svängningar kan pareras. Vi vidhåller därför den ambitiösare politik i fråga om den offentliga sektorns överskott som då diskuterades. Vi noterar att vår ståndpunkt fått ökat stöd i samhällsdebatten, bland annat från SNS-ekonomerna i deras senaste konjunkturrapport. Vår linje är att statens och kommunernas finanser bör gå ihop över en konjunkturcykel och att statsskulden amorteras ner genom försäljning av statliga tillgångar. Det förslag som här redovisas innebär att staten, inklusive försäljningar av aktier i statliga bolag, går med ett visst överskott . har redan nu utfärdat två vallöften Det betyder att våra viktigaste krav på den ekonomiska politiken är fokuserade kring reformer som göra att fler har ett jobb, fler är på jobbet och fler företag startar och växer i . Statsbudgeten måste uppnå långsiktig balans, inte som ha underskott år ut och år in. För att hålla statens finanser under kontroll, och inte låta utgifter rinna mellan fingrarna, behövs effektiva ramverk att hålla sig till. Viktiga sådana är utgiftstaket, som ska begränsa utgifterna till en i förväg bestämd totalnivå, och budgetmarginalen som under detta tak ska ta hand om oförutsedda och opåverkbara utgifter som uppstår, exempelvis på grund av en oväntat svag konjunktur. Regeringen har konsekvent missbrukat båda. Utgiftstaket bryts i praktiken genom manipulationer, senareläggning av betalningar och att utgifter kallas minskade inkomster. Principen med utgiftstak måste återställas till vad som ursprungligen avsågs. Det innebär att taken ligger fast och inte kringgås genom manövrer av olika slag. Budgetmarginalen fylls redan långt i förväg av olika planerade utgifter. För statsbudgeten 2005 har regeringen nu bara en marginal på 1½ miljard, vilket motsvarar av utgifterna. Detta är helt otillräckligt som marginal, särskilt om den väntade konjunkturuppgången skulle visa sig dröja längre och vara svagare än väntat. Den politiska förhandlingsprocessen mellan den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier går ut över statsbudgeten. Utgiftstakets långsiktiga trovärdighet som finanspolitiskt hjälpmedel måste återställas. Konsekvensen av regeringens missbruk av utgiftstaket är att statsfinanserna nu har ett långsiktigt underskott. Det fastställda målet, att de offentliga finanserna (stat, kommun och pensionssystem tillsammans) ska ha ett överskott om av BNP under en konjunkturcykel uppnås inte längre. Detta betyder att man förbrukar på planerade utgifter vad någon annan måste betala . Detta är omoraliskt. Och det kommer sannerligen inte att bli lättare att ha statsfinanser med ett överskott, för att betala gamla synder senare, då fler är äldre och färre i arbetsför ålder. föreslår därför att ett nytt mål statens finanser ska vara i balans över en konjunkturcykel inrättas. På så sätt kan inte regeringen låna till driften genom att gömma sig bakom premiepensionssparandet. riktlinjer för budgetpolitiken innehåller en betydligt större budgetmarginal , med 2025 miljarder. Vi vill hålla fast vid utgiftstaket utan manipulationer och fusk. riktlinjer för budgetpolitiken innebär att statens finansiella sparande blir av BNP jämfört med regeringens 1,5 och 1 . Med budgetpolitik kan vi stegvis återgå till statsfinanser i långsiktig balans, inte underskott. bör det finansiella sparandet ha som mål att ha ett överskott om av BNP. 1.2 Tio riktlinjer för den ekonomiska politiken en del av världen. Vår ekonomiska politik måste ha en vidare horisont än nationell politik. Vi måste verka i internationella forum för att öka frihandeln, främja fredliga lösningar av konflikter och stå på demokratins och de mänskliga rättigheternas sida. Vi ska ha ett högt och effektivt bistånd samt förmågan att medverka med militär personal i internationella operationer i exempelvis FN:s regi. en del av . Ett av de viktigaste inslagen i en ekonomisk politik för tillväxt är att få EU:s inre marknad att fungera bättre. En aktuell fråga är EU:s tjänstehandelsdirektiv, som enligt mening behövs för att öka konkurrensen på tjänstemarknaderna. ska vara öppet och attraktivt. Vi behöver ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem, vi behöver forskning och utveckling i världsklass på de områden vi vill kunna konkurrera inom, vi behöver en social service, vård och skola som gör till ett attraktivt ställe att bedriva internationellt konkurrensutsatt verksamhet, både för företag och individer. Fler människor måste arbeta! För att kortsiktigt klara statsfinanser, men i ännu högre grad för att förverkliga tron på ett samhälle där alla människor behövs, bör en rad reformer genomföras för att riva murarna runt arbetsmarknaden för de stora grupper av människor som mer permanent står utanför. Mer än en miljon människor är mer eller mindre antingen arbetslösa, sjuka, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Reformer för bättre integration samt bättre fungerande arbetsmarknad och socialförsäkringar är nödvändiga. Unga människor måste komma ut tidigare i arbetslivet, äldre förmås stanna kvar längre. Fler ska vara företagare! Vi måste skapa goda villkor för företagare och entreprenörskap i . Villkoren för personligt ägande förbättras. Krångel, hinder och misstänksamhet mot människor som driver företag måste motarbetas. Jordmån för växtkraft. Var uppstår nyföretagande, vilka branscher ska växa, vilka regioner ska stärkas? Det är bara enskilda människor som vet svaren och skapar tillväxt. Politiken kan skapa förutsättningar. Satsningar på infrastruktur, en väl fungerande bostadsmarknad liksom god utbildning och forskning är uppenbara politiska uppgifter. Konkurrensen måste stärkas. En skattereform för en ny tid! Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. En samlad skattereform behöver genomföras, marginalskatter sänkas för låga och högre inkomster, skattebaserna breddas och skattesatser sänkas. Villkoren för företagande och personligt risktagande förbättras. Statens inkomster och utgifter ska gå ihop. Vi ska inte göra av med pengar som nästa generation ska betala tillbaka. Statens finansiella sparande bör därför vara i balans över en konjunkturcykel. Statsbudgeten behöver större marginaler för det oförutsedda. har kanske västvärldens mest konjunkturkänsliga statsfinanser. I kombination med regeringens oförmåga att hålla sig med marginaler har detta inneburit att utgiftstaken i praktiken spricker. En riktig budgetmarginal och utgiftstak som verkligen håller. Budgetprocessen och budgetramarna behöver reformeras. Det ska inte vara möjligt att spräcka utgiftstak utan att det märks, eller utan ordentlig insyn bygga upp stora framtida åtaganden. 1 Rädda statsfinanserna! 1.1 behöver begränsa statsutgifterna 1 1.2 Tio riktlinjer för den ekonomiska politiken 6 3 Förslag till riksdagsbeslut 11 4 Öppenhet och internationalism 12 4.1 Världshandeln vid ett vägskäl 12 4.1.1 Varför är då en eliminerad jordbruksprotektionism så viktig? 4.2 Nej till speciella avtal som undergräver WTO-systemet 13 5 Den ekonomiska utvecklingen 20 5.1 Den internationella utvecklingen 20 5.2 Utvecklingen i 21 6 Tillväxt, välfärd och befolkningsutvecklingen 23 6.1 Den demografiska utmaningen 23 6.2 Mer arbete räddar välfärden 28 6.2.1 För få arbetar 28 6.2.2 Varför arbetar för få? 6.2.3 Arbetslivet inleds för sent 28 6.2.4 Ohälsan är för stor 29 6.2.5 Integrationen är för dålig 29 6.2.6 Vi slutar arbeta för tidigt 30 6.3 Behovet av tillväxt 31 6.4 Varför har vi inte bättre tillväxt? 7 Villkor för jobb och företagande 36 7.1 Företagandet är grunden för välfärden 36 7.2 Småföretagen är framtiden 36 7.3 En politik för fler nya företag 38 7.3.1 Gör reglerna enklare 38 7.3.2 F-skattsedel till alla 38 7.3.3 Sänk fåmansbolagens skatter 39 7.3.4 Avskaffa förmögenhetsskatten 39 7.3.5 Sänk arbetsgivaravgifterna 39 7.3.6 Social trygghet för företagare 40 7.3.7 Friare konkurrens ger fler en chans 40 7.4 Kvinnors företagande 41 7.5.1 Institutionellt ägande ökar 43 7.5.2 Effekterna av ökat institutionellt ägande 45 7.6 Institution kontra innovation 46 7.7 Regional tillväxtpolitik är viktig 46 7.8 Infrastruktur för tillväxt 48 7.8.1 Flaskhalsarna i tillväxtregionerna måste bort investeringarna måste tidigareläggas 48 7.8.2 Avreglering och ökad konkurrens 49 7.8.3 Kulturen som tillväxtfaktor 49 7.9 Forskning och utbildning 50 7.9.1 En fri forskning 50 7.10 behöver en ny energipolitik 51 7.11 Den försummade miljön 52 7.12 En bostadspolitik för tillväxt 53 7.12.1 Det ljusnar inte 53 7.12.2 Så kan bostadsmarknaden liberaliseras 54 8 Mer arbete räddar välfärden 54 8.1 För få arbetar 54 8.2 En ny och bättre arbetsmarknadspolitik 55 8.2.1 Politik underifrån 55 8.2.2 Inga socialbidrag till arbetsföra 55 8.2.3 Inför en jobb- och utvecklingsgaranti 56 8.2.4 Ungdomar särskilt viktiga 56 8.2.5 En reformerad arbetslöshetsförsäkring 56 8.2.6 Gör arbetstiden mer flexibel 56 8.2.7 Modernisera arbetsrätten 57 8.2.8 Arbete ger mer välfärd 57 9 Sjukförsäkringens kris är inte över 58 10 Ökad jämställdhet vägen till tillväxt 62 10.1 Är kvinnor mindre kompetenta och produktiva än män? 10.2.1 Halva ansvaret för hem och familj dubbel jämställdhet i arbetslivet 63 10.2.2 Hur får vi fler pappor att vilja vara hemma med sina barn? 10.2.3 Barnomsorg en förutsättning för jämställdheten 64 10.3.1 Ökad makt över den egna tiden 64 10.3.2 Hushållsnära tjänster ett sätt att få mer fri tid 65 11 Riktlinjer för skattepolitiken 65 11.1 Det måste löna sig att arbeta 65 11.3 Skatterna på företagandet 67 11.4 Sänkt skatt på hushållstjänster istället för 68 12 Riktlinjer för finanspolitiken 69 12.1 Vikten av att hålla tillräckliga budgetmarginaler 69 12.2 Mål för det offentliga sparandet 70 12.3 Medvetenhet om gjorda åtaganden 75 12.4 Den långsiktiga inriktningen 76 12.5 Våra prioriteringar 79 12.5.3 Vård och sociala frågor 80 14.1 Bilstöd till handikappade 83 14.3 Myndigheten för skolutveckling 84 14.6 Stöd till klimatinvesteringar (bemyndigande) 84 14.7 Väghållning och statsbidrag (låneram) 84 14.8 Banhållning och sektorsuppgifter (låneram) 85 14.9 Kreditering på skattekonto och skattereduktion 85 14.10 En förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag 85 14.11 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 86 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs i motionen. godkänner riktlinjerna för budgetpolitiken enligt vad som anförs i motionen. godkänner målet att statens finanser skall vara i balans över en konjunkturcykel. godkänner riktlinjerna för skattepolitiken enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om reformering av budgetprocessen och budgetlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om bilstöd till handikappade. avslår regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät. avslår regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. avslår regeringens förslag till lag om ändring av lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. avslår regeringens förslag om bemyndigande att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ingå ekonomiska förpliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20052009. avslår regeringens förslag om bemyndigande att besluta om låneram i om högst för vissa vägprojekt. avslår regeringens förslag om bemyndigande att besluta om en låneram i om högst för vissa järnvägsinvesteringar.