mot · GS02Ub477 · 2004-10-04 00:00:00 — Vi vill med vår skolpolitik stärka helhetssynen på lärandet. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. skolpolitik utgår från att ge varje elev den kunskap den behöver för ett livslångt lärande. Eleven ska få det stöd och den hjälp som den behöver redan från start. Skolan ska vara individuellt anpassad och sätta varje elev i fokus. Ingen elev ska lämna utan tillräckliga kunskaper. En sådan politik medför att eleven på ett bättre sätt kan tillgodogöra sig utbildningen i fortsatta studier i gymnasieskola och högskola. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs tre reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. Vi vill också genomföra en särskild satsning på program för läs- och skrivutveckling samt en satsning på kunskapskontrakt. I en individanpassad skola finns det en hög kvalitet i lärande och kunskapsinhämtning. Vi vill införa flexibel skolstart. Det handlar om att ge möjlighet för elever att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. Anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar Betyg tidigare och i fler steg Satsa på elevers matematik, läs- och skrivutveckling Stärk elevens rätt till stödundervisning Låt skolledaren ha det yttersta pedagogiska ansvaret Ge lärarna tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning Utred hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas Stärk arbetsmiljön i skolan Nolltolerans mot våld och mobbning Kommunerna bör ha skadeståndsskyldighet vid mobbning 4.2Tre reformer för grundskolan6 5Reform 1: Rätt till kunskaper7 5.1Skolans uppgift: eleverna ska nå kunskapsmålen7 5.2Individuell kunskapsrätt - en förändring av skollagen7 5.2.2Individuella studieplaner till alla elever8 5.2.5Stärk elevens rätt till stöd9 6Reform 2: Lokal makt9 6.1Skärp kraven på uppföljning och utvärdering10 6.2Öka elev- och föräldrainflytandet10 7Reform 3: Fler lärare11 9Elever med utländsk bakgrund13 10.1Mobbning ett vardagsproblem i skolan14 10.2Könsmobbning och sexuella trakasserier15 10.3Hur fungerar det ?15 11Vad behöver förändras?16 11.1Ta till vara det kreativa16 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skola där elever uppnår kunskapsmålen efter den enskilde elevens förutsättningar. begär att regeringen lägger fram förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utbildningen måste resultera i höjda kunskaper hos eleverna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kunskapsmål och en individuell kunskapsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att individuella utvecklingsplaner skall införas ett. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg skall ges tidigare och i fler steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka baskunskaperna i skolan genom en satsning på matematik samt läs- och skrivutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av hur stödet som eleven har rätt till enligt grundskoleförordningen skall stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa lokala skolstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av lärarnas arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skolledarens pedagogiska roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skolornas skyldighet att erbjuda lärarna tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om återinförande av speciallärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa en lärarcertifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inrättande av kunskapskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att elever med utländsk bakgrund skall kunna prioritera svenska och att undervisningen i andra ämnen därför skall kunna skjutas upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ämnesundervisning på ett annat språk än svenska bör kunna ske på distans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att åtgärder skall vidtas för att stärka svenska som andraspråk och modersmålsundervisningen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arbetsmiljön i skolan måste stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör ge i uppdrag åt att förse skolorna med både ett regelverk gällande skolornas skyldighet att redovisa åtgärder mot sexuella trakasserier och en handlingsplan för förebyggande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utför tillsynen av fördomsfri sexualundervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nolltolerans mot våld och mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla skolor har en plan för hur de skall komma till rätta med mobbning och våld och varje läsår utvärdera det lokala arbetet mot mobbning i respektive skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunernas skadeståndsskyldighet vid mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att rättigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen bör utökas till att likna dem som gäller för övriga skyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om betydelsen av skolhälsovård. tar 100 000 barn det första steget in i skolans värld. Fyllda med nyfikenhet, kreativitet, förväntan och lust att lära börjar de skolan. skolpolitik utgår från att vi ska försöka behålla elevernas nyfikenhet och lust att lära genom hela skolgången som vi vill förebygga den kunskapsklyvning och segregation vi kan se i . Det viktigaste just nu är att ta till oss att den goda skolan endast kan formas lokalt på varje skola. Vi vill ge lärare, elever och föräldrar förutsättningar att skapa en skola där alla elever ges möjlighet att klara kunskapsmålen, precis som vi slagit fast i våra måldokument för . Detta förenas med höga krav på resultat och tydliga åtgärder för de skolor som inte når målen. Vi vill med vår skolpolitik stärka helhetssynen på lärandet. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Därför vill vi individanpassa skolan mer, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt. skolpolitik innebär att ta hänsyn till att elever behöver olika att lära. Skolan bör därför utgå från kunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Vi måste ha en skola där elever uppnår kunskapsmålen efter den enskilde elevens förutsättningar. Detta bör ges regeringen till känna. satsningar på skolan i budgeten för 2005-2007 () Framtidens skola måste lämna den traditionella synen på kunskaper för att bli mer flexibel och elevanpassad. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framför allt krävs tre stora reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. begär att regeringen lägger fram förslag till reformer för rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare i enlighet med vad i motionen anförs. 5Reform 1: Rätt till kunskaper 5.1Skolans uppgift: eleverna ska nå kunskapsmålen I måldokumenten för finns mål och riktlinjer som innebär att alla elever ska ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolans viktigaste uppgift är att ge eleverna möjlighet att nå de uppsatta kunskapsmålen. Genom nationella kunskapsmål kan kvaliteten också säkerställas. Utbildningen måste resultera i höjda kunskaper hos eleverna i . Detta bör ges regeringen till känna. 5.2Individuell kunskapsrätt - en förändring av skollagen anser att "elevens rätt till kunskap" inte handlar om rätten att gå i . Istället handlar det om att alla ska ha rätt till kunskap. Istället för att, som , skicka ut eleverna utan betyg i ett eller flera ämnen måste ha ett åtagande att följa eleven till dess att eleven uppnått målen för . Ingen elev ska vara tvungen att lämna utan fullständiga baskunskaper. Detta åtagande måste klargöras för kommunen och skolan. Vi vill att skollagen skrivs om med utgångspunkt i att en individuell kunskapsrätt ska införas. Det bör inte spela någon roll om det tar 8, 9 10 eller innan eleven är redo att lämna . Kommunen och skolan har en förpliktelse som inte är avklarad förrän eleven uppnår kunskapsmål. Vad som ovan anförts om kunskapsmål och en individuell kunskapsrätt bör ges regeringen till känna. Som ett led i våra tankar om individuell kunskapsrätt blir steget till att införa flexibel skolstart naturligt. Flexibel skolstart handlar inte bara om att låta eleven få börja skolan vid 6, 7 eller ålder. Med flexibel skolstart menar vi att vi går från dagens fyrkantiga skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en verkligt individanpassad skola. Flexibel skolstart innebär att barnets utvecklingsnivå blir avgörande för skolstarten. Det handlar också om att ge möjlighet för elever att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara på höstterminen. Flexibel skolstart öppnar för att vissa elever kommer att gå snabbare fram, medan andra ges möjlighet att ta på sig, utan hindrande tidsstrukturer. Det blir mer fokus på att uppnå kunskapsmålen. Om skolan ska vara till för alla elever måste vi anpassa skolan efter elevers olika förutsättningar och inte tvärtom. Vi får aldrig ta den lättaste vägen och fastna i att det ibland kan vara svårt att organisera. Flexibel skolstart är en naturlig följd av den skolutveckling som pågår. Vi vet att det finns ett stort intresse hos ett antal kommuner att införa flexibel skolstart. Vi anser därför att regeringen omgående bör stärka möjligheterna för flexibel skolstart. Vad som ovan anförts om flexibel skolstart bör ges regeringen till känna. 5.2.2Individuella studieplaner till alla elever För att på ett tydligt sätt stödja varje enskild elevs kunskapsutveckling anser vi att skolans planering ska utgå från varje enskild elev. har i upprepade motioner krävt att alla elever i ska ges en individuell studieplan, i likhet med vad som gäller för gymnasieskolan. Det är glädjande att regeringen nu tagit till sig detta och inför individuella utvecklingsplaner i . anser att utvecklingsplanerna ska införas ett.Detta bör ges regeringen till känna. Betygen är en viktig del av målstyrningen. De ger en tydlig information till elev och föräldrar om hur långt eleven har kommit på väg mot måluppfyllelsen. De är inte bara en utvärdering av elevernas kunskaper, utan tvingar skolorna till utvärdering av hur väl de lyckats stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Det har också visat sig att betygen är centrala för elevens rätt till särskilt stöd. När eleverna söker till gymnasieskolan används betygen som urvalsinstrument, och då spelar betygen en viktig roll. Betyg sätts i tre steg först i åttan, och de nationella proven är obligatoriska först i nian. Vår utgångspunkt är att betyg ska sättas sex i sex steg. anser att betyg ska ges tidigare och i fler steg. Detta bör ges regeringen till känna. vill genomföra en särskild satsning innefattande bl a program för matematik, läs- och skrivutveckling från förskolan och genom hela . Baskunskaperna i skolan måste stärkas. Till detta har den kommande treårsperioden avsatt totalt . Nedan presenteras några moment som bör ingå i ett sådant program: Specialisttjänster för lärare inrättas. Ett självklart område för sådana specialisttjänster är resurslärare för läs- och skrivutveckling samt matematik. bör få i uppdrag att sammanställa en nationell erfarenhetsdatabas, med exempel på hur man arbetar med läs- och skrivproblem på olika skolor, och göra den tillgänglig på Internet för såväl lärare som elever och föräldrar. Införande av tester för att tidigt kunna upptäcka de elever som har olika slags läs- och skrivsvårigheter. Diagnostiska prov, som till exempel ordkedjetester, bör genomföras för att möjliggöra tidiga insatser. Utveckling av läromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter. Stimulera forskning kring läs- och skrivsvårigheter. befinner sig fortfarande i bakvattnet vad gäller sådan forskning. Lärare i skolan bör kunna ta tjänstledigt på hel- eller deltid för att ägna sig åt forskningsarbete och därigenom blir det en närmare anknytning mellan forskning och praktisk verksamhet i skolan. Skolbiblioteken måste få resurser som gör att de kan spela en vital roll i skolarbetet. Vad som ovan anförts om att stärka baskunskaperna i skolan genom en satsning på matematik, läs- och skrivutveckling bör ges regeringen till känna. 5.2.5Stärk elevens rätt till stöd Om vi ser på hur det fungerar på högskolor och universitet i jämförelse med grundskola och gymnasieskola är skillnaderna stora. får studenter på högskolan hjälp med t ex förlängd tid för examina, tillgång till andra examinationsformer, pedagogiskt datorstöd, extra stöd från läraren genom extra undervisning, anteckningshjälp, läromedelsutveckling etc. Dessutom avsätter varje universitet och högskola av sina anslag från staten för olika insatser för studenter med funktionshinder. Dessutom ökar regeringen anslaget för elever med funktionshinder som går högre utbildning. I får eleverna förlita sig till grundskoleförordningen och att skolan och kommunen tar sitt ansvar. begär en översyn för att stärka det stöd som eleven har rättigheter till i grundskoleförordningen. Detta bör ges regeringen till känna. 6Reform 2: Lokal makt Dagens målstyrda system för skolan ger goda förutsättningar för en framgångsrik styrning av skolan. Ändå fungerar det inte riktigt som det var tänkt. När skolan kommunaliserades var avsikten att decentraliseringen skulle fortsätta ut till varje skolledning och lärare. Denna fortsatta decentralisering har dessvärre på många håll inte blivit av. Skolan är inte bara en angelägenhet för stat och kommun. Varken staten eller kommunen har ensamma möjlighet att bygga och utforma den goda skolan. Skolan är en angelägenhet för alla och alla måste vara medskapare till att forma skolan. Den goda skolan kan bara formas lokalt på varje skola. Därför måste staten och kommunerna ge bästa möjliga förutsättningar för att den goda skolan kan formas runtom i landet. Vi som politiker måste våga ge större utrymme för den initiativkraft och skaparförmåga som finns hos lärare, elever, föräldrar och närsamhälle. Kommunen måste fokusera på den enskilda skolans möjligheter och decentralisera fler beslut ut till skolan - ända in i klassrummen till elever och lärare. Kommunerna ska inte ägna sig åt detaljstyrning av skolans inre verksamhet. Skolan ska ges större frihet att uppnå målen, men också avkrävas större ansvar. Lärare och rektorer ska ha stor frihet att lägga upp skolans arbete utifrån sina yrkeskunskaper om lärande och undervisning. Vi anser därför att ansvarsfördelningen ska förtydligas och att det politiska inflytandet över skolans verksamhet måste minska. Vi välkomnar förslag om att ge professionen ett tydligare ansvar för skolans utveckling och inre organisation. 6.1Skärp kraven på uppföljning och utvärdering Utvärdering och kvalitetsfrågor är mycket viktiga i ett decentraliserat system för att garantera likvärdighet oavsett var i landet undervisningen ges. Med en decentraliserad makt är det viktigt att ansvaret görs tydligt och att det görs klart att misslyckanden i skolan inte är acceptabla. vill införa ett ge kommunerna stöd i sitt kvalitetsarbete. har delats i två myndigheter där står för granskning och tillsyn och ansvarar för utvecklingsfrämjande insatser. För att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet anser att ett nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas, istället för . Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Ett sådant institut bör ha till uppgift såväl att sammanställa uppgifter för nationella jämförelser som att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen och stödja kommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitut bör vara fristående. Vi vill inte avgöra var huvudmannaskapet ska finnas, men det bör övervägas om det ska omfatta lärar-, elev- och föräldraorganisationer lika väl som arbetsgivarna i . Regeringen bör ta initiativ till inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut. Detta bör ges regeringen till känna. 6.2Öka elev- och föräldrainflytandet Det krävs en förändrad syn på elever och deras rätt till inflytande och skyldighet att ta ansvar för läroprocessen. Elevinflytande får inte bara vara vackra ord som står i läroplanerna men sällan efterlevs. Eleverna ska ha ett inflytande redan från skolstart som sedan växer med stigande ålder. Varje skola har ett uppdrag att se till att alla elever får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen. medverkade till den försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet som genomförs i hela landet. Det är glädjande att regeringen nu anser att möjligheten för skolor att inrätta lokala styrelser bör permanentas. Tyvärr skriver regeringen inget om när den tänker genomföra detta. Vi menar att erfarenheterna nu finns för att gå vidare och permanenta försöksverksamheten. Då styrelserna blir permanenta bör deras befogenheter avgränsas så att skiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnas pedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernas uppgifter blir tydlig. Det kan finnas anledning att se över styrelsernas sammansättning i syfte att också bjuda in andra än föräldrar och elever att delta i styrelserna. Vad som ovan anförs om att införa lokala skolstyrelser bör ges regeringen till känna. 7Reform 3: Fler lärare Det behövs fler vuxna i skolan: fler lärare, skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor, bibliotekarier etc. Lärarna är en av de viktigaste resurserna i skolan. Har vi lärare som trivs bra i skolan har vi också en bättre grogrund för elevernas lärande. Vad som ovan anförts om vikten av lärarna bör ges regeringen till känna. Skolledaren/rektorn ska ha det pedagogiska ansvaret för den utbildning som bedrivs på skolan. Därför bör skolledaren till stor del avlastas när det gäller administrativa och ekonomiska ärenden som inte rör det pedagogiska ansvaret. Ett sätt att förbättra rollen som skolledare är att stärka skolledarutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Kvaliteten på lärarinsatsen är en av de viktigaste faktorerna när skolorna ska förbättras. Effektiva lärare anpassar sin undervisning så att den passar olika elevers behov. De har tillgång till en bred repertoar av undervisningsmetoder och strategier som kan tillämpas för olika elevgrupper. Många lärare får inte möjlighet att utvecklas i sin yrkesutövning. Självklart leder detta till att en del lärare lämnar skolvärlden för andra jobb där det finns större utvecklingsmöjligheter. anser att det måste vara skolans skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning. Skolorna bör vara skyldiga att utarbeta ett system för planeringen av detta. Även om läraren inte tillfälligt lämnar sin arbetsplats för att utbilda eller fortbilda sig måste det dessutom finnas utrymme för lärarna att hålla sig ajour med det som händer inom lärarens område. Vad som ovan anförs om skolornas skyldighet att se till att lärarna har tillgång till fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning bör ges regeringen till känna. IT-tekniken måste bli ett naturligt verktyg och jämställas med övriga läromedel i och gymnasieskolans undervisning. Därav följer att lärarkompetensen fortlöpande måste kompletteras med kunskaper i IT-användning. lämnar många duktiga lärare skolan när de vill utveckla sig själva och vill göra mer än att undervisa. Det måste finnas fler karriärvägar att gå inom skolan. En lärare ska inte behöva söka sig bort från skolan för att vidareutbilda eller vidareutveckla sig. Kompetensutveckling av lärarna är på många sätt avgörande för skolan, inte minst med tanke på alla förändringar som ständigt sker i skolan. Att till exempel möjliggöra lärartjänstgöring på halvtid kombinerat med forskning på halvtid är ett sätt att vidareutvecklas, ett annat är att inrätta lektorat som karriärbefattning. Utöver detta måste det finnas ytterligare karriärbefattningar som höjer läraryrkets status och som gör att man söker sig till läraryrket och sedan utvecklas inom yrket. För att främja vidareutbildning och specialisering i lärarkåren menar att specialisttjänster ska inrättas i skolan. Specialisttjänsterna ska inrättas för att utveckla det pedagogiska arbetet eller för att ge annan undervisning. Regeringen bör tillsätta en utredning, där bl a lärarorganisationerna bör ingå, för att se över hur karriärmöjligheter för lärare kan vidareutvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. 1990-talets besparingar har inneburit att specialundervisningen har minskat och att många specialinriktade lärare saknas. Bristen på specialinriktade lärare har blivit ett hinder för ett kvalificerat stöd till elever i och en begränsande faktor för ökad måluppfyllelse. I grundskoleförordningen (4 kap. 1 §) finns det krav på att elever som har svårigheter i skolarbetet skall få extra stöd och hjälp. Det behövs fler lärare och mindre grupper i skolan. Olika kompetenser och en variation i kunskapsförmedling och pedagogik kan underlätta en del av de problem som finns på området . finns det inte längre någon speciallärarutbildning då denna ersatts med en specialpedagogutbildning. Även om det är viktigt att lärarna får stöd av en specialpedagog ersätter det inte helt behovet av speciallärare som arbetar med de elever som behöver enskilt stöd utanför deras ordinarie klassrum. De elever som ligger i riskzonen för att inte nå målen ska på ett tidigt stadium kunna få hjälp av en speciallärare. Speciallärarutbildningen skall återinföras. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill underlätta för lärarnas organisationer och skolans huvudmän att införa en certifiering. En certifiering skulle vara en del i att höja statusen för läraryrket samt en kvalitetssäkring av verksamheten. Certifikatet bör bygga på gemensamt uppsatta regler. Införandet av ett lärarcertifikat innebär naturligtvis ett tryck på kommunerna att anställa certifierade lärare. Frågan om det behövs ytterligare någon formell reglering bör övervägas ytterligare. Vad som ovan anförts om att införa en lärarcertifiering bör ges regeringen till känna. Kunskapskontraktet är ett led i vår ambition att skriva om skollagen så att den fokuserar på elevens rätt till kunskaper istället för att bara leverera obligatorisk skolgång. För att förebygga ett behov av stödinsatser i efterhand vill vi genom kontraktet synliggöra vilka insatser som behöver göras . Kunskapskontraktet ökar det gemensamma åtagandet mellan alla inblandade, skola/lärare, elever och föräldrar, för att eleverna ska nå kunskapsmålen.