ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub332 · 2004-01-29 00:00:00 — begär att regeringen utreder frågan om en ändring av skollagen så att elever som till följd av funktionshinder har rätt till tillsyn i anslutning till skoldagens början och slut också skall ha rätt till kostnadsfri skolskjuts till och från sådana verksamheter i enlighet med vad i motionen anförs. I skollagen anges att barn t.o.m. ålder har rätt till fritidsverksamhet inom skolbarnsomsorgen. Denna regel utgår från en norm som bygger på att barn som fyllt i hög grad förväntas klara sig själva och har ett mindre behov av tillsyn. Denna norm passar dock inte in på barn med svåra funktionshinder och därför finns det för dessa barn möjlighet till insatser enligt LSS. För elever som går i träningsskola är undervisningstiden ofta kort och därför erbjuder i vissa fall skolan, i samma lokaler som skolverksamheten, tillsynsinsatser enligt LSS. Tillsynsinsatserna erbjuds då såväl innan skoldagens början som efter dess slut. Detta kan vara en bra lösning för såväl barnet, föräldrarna som skolhuvudmannen. I skolförfattningarnas mening är sådan verksamhet dock inte att betrakta som skolverksamhet utan en insats enligt LSS, som beslutas av kommunens socialnämnd. Detta medför i sin tur att kommunen saknar skyldighet att ge skolskjuts till och från verksamheten. Barnet/eleven får således antingen skjutsas av sina föräldrar eller, i det fall det finns ett sådant berättigande, använda färdtjänst till och från skolan. I flera kommuner är brukarens kostnader för färdtjänst mycket höga. och Ungdomar (RBU) uppger att kostnaden för färdtjänst till och från skolan i vissa kommuner kan uppgå till per dag. Kostnaden för denna del av färdtjänsten kan alltså innebära en merkostnad för familjen på . Enligt reglerna om vårdbidrag täcks familjens merkostnader för barnet endast till den del som inte överstiger av basbeloppet. Detta är alltså den övre gränsen för merkostnadsersättning genom vårdbidrag. Föräldrar till barn med funktionshinder har i allmänhet många utgifter såsom merkostnader för hyra och försäkring av hjälpmedel, resor till behandlingar och träning samt särskild kost. I många fall innebär detta att föräldrar till barn med funktionshinder inte kompenseras fullt ut för de extra kostnader funktionshindret medför. Med tanke på att det handlar om barn som fyllt är det orimligt att kräva att föräldrar ska skjutsa sina barn till och från verksamheter inom ramen för skolan. Föräldraansvaret för föräldrar till barn med funktionshinder är självfallet lika stort som andra föräldrars men det ska inte vara utökat. Vi anser därför att elever med funktionshinder, som har rätt till tillsynsinsatser enligt LSS, ska ha rätt till skolskjuts till och från denna verksamhet. bör hos regeringen begära förslag om en utredning för en sådan ändring i skollagen.
mot · GS02Ub335 · 2004-01-01 00:00:00 — Positiv särbehandling i högskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra positiv särbehandling i högskolan. Huvudprincipen att studenter ska behandlas likvärdigt oavsett kön, etnicitet, religiös åskådning, sexuell läggning eller funktionshinder fastslås i lagen om likabehandling av studenter i högskolan (SFS 2001:1286). Denna huvudregel är i de flesta fall en självklarhet. Dock kan det finnas tillfällen där avsteg från huvudprincipen kan vara berättigade. Därför finns det i ovan nämnda lag en bestämmelse om att särbehandling kan accepteras om den berättigas av hänsyn till ett särskilt intresse som uppenbarligen är viktigare än intresset av att förhindra diskriminering i högskolan. Denna formulering har visat sig svår att tolka. har högskolor och universitet enligt högskoleförordningen (10 § fjärde stycket samt 16 c §) möjlighet att använda s.k. alternativt urval till av nybörjarplatserna. Tanken är att dessa platser kan användas för studenter med särskilda förkunskaper eller som p.g.a. andra sakliga omständigheter bedöms som lämpliga. Vissa lärosäten har använt denna möjlighet för att försöka öka mångfalden på utbildningarna genom att exempelvis reservera platser för personer med utländsk bakgrund. Det är oklart om detta är tillåtet. Det tveksamma rättsläget har fördröjt lärosätena i deras arbete med att öka mångfalden i högskolan, vilket är beklagligt. För att öka mångfalden på de utbildningar där personer med utländsk bakgrund är starkt underrepresenterade är positiv särbehandling en lämplig metod. Samma sak gäller för att öka jämställdheten på utbildningar där det ena könet är starkt underrepresenterat. Högskolan har ett ansvar att förse samhället med framtida arbetskraft. Aktiva åtgärder behöver sättas in för att mångfald och jämställdhet i högskolan och på framtidens arbetsmarknad ska gynnas. En högskola med stor mångfald torde dessutom ha bättre förutsättningar för att skapa en högkvalitativ utbildning. Vi föreslår att likabehandlingslagens regler på denna punkt bör förtydligas så att högskolor och universitet får klara och entydiga regler att hålla sig till. Förändringen bör utformas på ett sådant sätt att det tydligt framgår att positiv särbehandling utifrån kön och etnicitet ska få användas i syfte att bredda rekryteringen till och öka mångfalden i högskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ub337 · 2004-01-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en översyn av myndigheterna som lyder under i syfte att genomföra sammanslagningar. Till verksamhetsområde hör ett 80-tal myndigheter. Vissa av dem ansvarar för mycket begränsade områden. Det tycks lätt att skapa nya myndigheter, men svårare att förändra, slå ihop eller ta bort dem vilket gör att antalet myndigheter ständigt ökar. Det borde finnas möjligheter att slå samman vissa myndigheter för att dels få en ökad effektivitet, dels en enklare och tydligare myndighetsstruktur med en distinktare uppdelning av ansvarsområden. Detta skulle kunna underlätta arbetet inom myndigheterna och förenkla kontakterna mellan omgivningen och myndigheterna. Dessutom finns det stora möjligheter att göra ekonomiska besparingar. Även om vi i denna motion endast talar om myndigheter under finns det anledning att anta att det som anförts också skulle kunna avse myndigheter som sorterar under andra departement. Statskontoret har på regeringens uppdrag undersökt de statliga myndigheternas organisation. I rapporten (2004:9) ifrågasätts värdet av att bilda många små myndigheter och att i många fall när regeringen har bildat en ny myndighet kunde dess verksamhet ha införlivats i en redan existerande myndighets ansvarsområde. Statskontoret föreslår därför att regeringen bör göra en översyn av de små myndigheterna i syfte att slå samman dem till större enheter. Statskontoret hänvisar också till att den danska regeringen, efter en översyn, kraftigt har minskat antalet små myndigheter och att detta har inneburit en nettobesparing på . har i rapporten (2004:1) påvisat att små myndigheter har en relativt större administrativ börda och föreslår därför att regeringen bör vara restriktivare med att bilda nya små myndigheter. Exempel på myndigheter under vars uppgifter kan överföras på annan myndighet samt de myndigheter som föreslås överta uppgifterna: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning - Nationellt centrum för flexibelt lärande - riktat uppdrag till något/någon universitet eller högskola Myndigheten för - riktat uppdrag till något/någon universitet eller högskola - Myndigheten för skolutveckling Innan några konkreta åtgärder kan vidtas krävs dock ett bättre beslutsunderlag och därför bör det göras en översyn av myndighetsstrukturen inom utbildningsområdet som bl.a. ska ge förslag till hur antalet myndigheter kan minskas genom sammanslagningar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GR02Fi15 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:52 Ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och avslår proposition 2003/04:52 om ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och . Regeringen föreslår att ska godkänna ändringen av artikel 10:2 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och . Ärendet berör inte direkt eftersom folkomröstningen om ett EMU-medlemskap innebar ett rungande nej till ett svenskt EMU-medlemskap. Dock är ändringen principiellt viktig utifrån frågan om hur mycket makt de stora medlemsstaterna i EMU ska ha kontra de små staterna. Förslaget innebär ju att de stora länderna i EMU får rösta betydligt oftare i Europeiska () räntebeslutande råd. Effekten blir att till exempel skulle få rösta i av omröstningarna medan länder i storleksordning enbart skulle få vara med vid av omröstningarna. Mindre länder än skulle få rösta vid ännu färre tillfällen. Utvecklingen att de stora länderna får mer inflytande än de små länderna är något som vi kan se inom hela EU-arbetet. Att nu också formellt ska inrätta sig i denna ordning anser vara helt förkastligt. är ett litet medlemsland i EU och måste därför motverka alla förslag som resulterar i ett mindre inflytande för små stater, och därmed för oss själva. Meningen med att gå med i EU, och i EMU enligt dess få anhängare, var ju att vi skulle sitta med vid borden där besluten fattades. Med detta förslag så avsäger vi oss själva detta inflytande. Regeringens argument för att godkänna denna förändring är bland annat att man i praktiken inte röstar så ofta i rådet utan resonerar sig fram till ett beslut och att alla länder har fortsatt yttrande- och närvarorätt. Det argumentet är ytterst märkligt eftersom det visar att man i kontroversiella frågor faktiskt måste rösta. Det är ju i de fall man inte kan komma överens om frågor som reglerna för vilka som får rösta är som mest intressanta och viktiga. I just dessa fall vill nu regeringen slå fast att små länder i EMU inte ska ha samma möjlighet till inflytande som de stora EMU-länderna, trots att besluten torde beröra alla länder lika. Mot bakgrund av ovanstående så anser att regeringens proposition om ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och ska avslås i sin helhet.
mot · GR02L241 · 2004-01-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om obligatorisk doggybag på matställen och restauranger. I undantagsfall kan man i uppleva att restaurangpersonal erbjuder "doggybag" åt gäster som inte ätit upp allt på tallriken. I de flesta fall dukas resterna ut och slängs. I finns däremot regler som säger att restaurangpersonal alltid måste erbjuda "doggybag" åt kunder som inte äter upp. Fördelarna med detta system är framför allt tre stycken. För det första kan resterna komma till användning istället för bara att kastas. För det andra har kunden betalat för allt på tallriken och bör därmed också ha rätt till det, vare sig han/hon äter det själv eller matar sina husdjur med det. Detta är en viktig ekonomisk fråga, inte minst för låginkomsttagare. För det tredje är det en viktig fråga för överviktiga som försöker ändra sin kosthållning. Vet man att eventuella rester kommer att slängas, är risken att man äter mer än man egentligen hade tänkt sig. Dagens system innebär även ett hot mot normalviktiga (eller i värre fall un-derviktiga!) Hellre än att få en jättetallrik mat framför sig, väljer många att istället hoppa över middagen och ta en sallad. Detta är förödande ur folkhälsosynpunkt. Det är betydligt bättre att äta en fullständig mål-tid med alla näringsämnen, men istället äta en mindre portion. (Resten kan man ta med hem i en "doggybag".) Barn lär sig från att de är små att de måste äta upp allt på tallriken. Detta får ofta tråkiga konsekvenser senare i livet. Förutom att det kan leda till övervikt eller olust i samband med mat, är det orimligt att inte själv få välja storlek och sammansättning på den portion man sedan ska tvingas äta upp! Restauranger som satsar på buffé eller olika portionsstorlekar erbjuder en positiv lösning på problemet. För alla andra restauranger bör det vara obligatoriskt att erbjuda sina kunder "doggybag".
mot · GR02L9 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:43 Obeställd e-postreklam tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även företag och andra juridiska personer skall omfattas av s.k. opt in. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tidsbegränsning av ett kundförhållande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om teknikneutralitet i definitionen av hur obeställd e-postreklam distribueras. Den obeställda e-postreklamen, framförallt s.k. spam, upptar alltmer av tid, bandbredd och lagringsutrymme och därmed kostnader för både privatpersoner och företag. Den nu framlagda propositionen är ett steg i rätt riktning, men behöver kompletteras och förstärkas på några punkter. 1) Enligt propositionen är det endast fysiska personer som anses drabbas av spam. Det är angeläget att även juridiska personer skall få ett förstärkt skydd, då det står stora värden i form av tid och pengar på spel. tvingas man på sin arbetsplats rensa och skydda sig. En förstärkning så att även företag och andra juridiska personer omfattas av opt in är nödvändigt. 2) Vid ett kundförhållande gäller enligt propositionen det omvända förhållandet, dvs opt out. Har man haft ett kundförhållande till ett företag genom köp eller dylikt, så är obeställd e-postreklam tillåtet för tid och evighet från det levererande företaget. Ett kundförhållande borde tidsbegränsas i lagen, till exempel till . Även remissinstansen anser att en tidsgräns vore lämpligt. Därefter skall opt in gälla som om kundförhållandet inte funnits. 3) Även marknadsföringslagens 13 b § och 13 c § borde omfattas av opt in. Enligt förslaget är dessa undantagna och opt out gäller. Man skiljer här på tekniken som används för obeställd e-postreklam. Så borde inte vara fallet, det skall vara teknikneutralt och opt in skall gälla.
mot · GR02MJ15 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk tillkännager för regeringen som sin mening att den odling och utsättning av eftertraktad fisk som är tillåten i även fortsättningsvis får utföras i samma omfattning. Cirka tre miljoner svenskar använder spö, lina och krok. Sportfiske kan sålunda räknas som en av våra mest uppskattade och engagerande fritidssysselsättningar, med god inverkan på människors livskvalitet. Därtill kommer ett ekonomiskt värde av icke obetydligt slag. Sportfisket omsätter och utgör en viktig del av den svenska turistnäringen. För framtiden har goda möjligheter att ytterligare förbättra denna turistnäring genom en långsiktig och ekologiskt hållbar fisketurism. Att omvandla glesbygdens sjöar och vattendrag till fiskeparadis ger inte bara arbetstillfällen och turistinkomster, det innebär också ett genombrott för vattenbruket som sådant, som en industrinäring att räkna med. Vattenbruk ska givetvis ske med stor omsorg om den biologiska mångfalden. Sköra, naturliga bestånd måste skyddas och strategi för utsättning och spridning av fisk följas. Klassificeringen av de olika vattenområdenas skyddsvärden är viktig och likaså den efterföljande riskbedömningen; vilken inverkan har en ny utsättning och spridning av fisk på skyddsvärda arter och stammar? Försiktighetsprincipen ska som alltid gälla, liksom det av fastställda miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag: skall utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt. Att förbjuda all utsättning av främmande laxfiskbestånd utom regnbågslax är däremot kontraproduktivt och faktiskt till skada för det svenska vattenbruket. Det propositionen föreslår, att därutöver bör i enlighet med strategi och miljömålsarbetet all utsättning av främmande laxfiskbestånd utom regnbågslax upphöra så att skador på biologisk mångfald förebyggs, betyder i praktiken att en stor del av allmänhetens sportfiske försvinner. Den naturliga produktionen blir alltför hårt belastad och ingen länsstyrelse i lär våga bevilja ny utsättning av den ädelfisk som sport- och fritidsfiskare traktar efter. I paragraf fyra står uttryckligen att tillstånd (till utsättning) inte får avse för landet främmande arter eller stammar. Bestämmelserna gäller dock inte, enligt FIFS, arterna regnbåge, bäckröding, kanadarödning, splejk, gräskarp och signalkräfta samt ursprungliga stammar av arter gemensamma för och eller och . De populära och skiftande arter som gör sportfisket än mer intressant är således undantagna. Ett attraktivt fiske är nödvändigt om vill behålla sin ambition att bli norra fiskeparadis. Många sjöar och vattendrag saknar skyddsvärda arter; de bör därför även fortsättningsvis få härbärgera de fiskarter som har specificerat.
mot · GR02MJ18 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kustnära fiske samt fisketurism. I regeringens proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk finns mycket som är bra och välkommet. I propositionen finns områden där regeringen på olika sätt lovar att återkomma med konkreta förslag. Detta är angeläget då flera av dessa områden kräver omedelbara insatser. Det är utan tvekan så att fiskbestånden runt Sveriges kuster förändras och minskar i storlek på ett dramatiskt sätt. Som det står skrivet i propositionen är därför en flytt av trålgränser och begränsningar av fiskeredskapen nödvändiga åtgärder. När det gäller det kustnära havskräftfisket måste man dock göra ett undantag och ge möjlighet till dispenser för det småskaliga havskräftfisket, då detta fiske har stor betydelse för sysselsättningen i flera glesbygdskommuner längs vår kust. Idén med regionala fiskekvoter är bra och bör prövas, då de regionala och biologiska skillnaderna mellan våra vatten är stora. Om man t.ex. jämför med den västligaste punkten utanför norra , inser man att såväl salthalt som temperaturskillnad i vattnet leder till att fiskbestånd samt förekomst av olika fiskarter inte är fullt jämförbart mellan regionerna. Det är därför viktigt att bland annat trålgränser och fredade områden avhandlas ur ett regionalt perspektiv. Det behövs också åtgärder för att stärka sportfisket, något som vore positivt såväl för sportfiskarna som för de olika regionernas möjligheter att använda tillgången till ett bra fiske för att stärka turistnäringen. De program om utsättning av fisk som finns bör i större utsträckning inriktas på fiskarter som kan vara till gagn för sportfisket. Fisketurismen är en växande marknad, och får en allt större betydelse för våra möjligheter att behålla såväl en levande skärgård som en livskraftig, sjönära inlandsbygd. Därför är alla förslag som kan stärka sportfisket och därmed också fisketurismen både välkomna och angelägna.
mot · GR02MJ28 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:31 Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i det fortsatta arbetet med handelssystemet skall verka för att tilldelningen av utsläppsrätter skall ske enligt benchmarkingmetoder baserade på bästa tillgängliga teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta den masungsbaserade stålindustrin ingå i en försöksverksamhet med benchmarking . klimatproposition beslutades om svenska förberedelser för en tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer, däribland handel med utsläppsrätter. Förberedelserna omfattar såväl ett nationellt som ett internationellt handelssystem. I propositionen sades att skall ha ett nationellt system på plats . Enligt det EG-direktiv som antogs skall fördelning av utsläppsrätter göras av varje land med utgångspunkt i ett antal kriterier som anges i direktivet. Fördelningen av utsläppsrätter skall bygga på historiska utsläpp. Varje land skall upprätta en nationell fördelningsplan som sedan skall godkännas av kommissionen. Många företag har genomfört avsevärda förbättringar , som andra företag ännu inte har gjort. Därigenom får de redan miljömedvetna företagen som redan genomfört tidiga förbättringar ett handikapp i förhållande till de företag som underlåtit att genomföra motsvarande investeringar. De framsynta företagen riskerar att bli stora ekonomiska förlorare när utsläppsrätterna skall fördelas. Enligt vår mening är detta olyckligt. För att en modell med tilldelning enligt benchmarkingsystem skall bli rättvis måste hela branscher inom EU tillämpa samma modell. Vi vet inte hur andra medlemsländer väljer att tilldela sina utsläppsrätter. Det kan bli problematiskt om ensidigt använder benchmarking. Inriktningen bör vara att benchmarking skall tillämpas i hela EU. Vi anser däremot att den masugnsbaserade stålindustrin ska ingå i en försöksverksamhet med benchmarking . Fördelningen till dessa stålverk bör baseras på ett genomsnitt av nuvarande koldioxidutsläpp i sådana verk inom EU. Regeringen bör därför vid utarbetandet av fördelningsplanen tilldela utsläppsrätter enligt benchmarkingmodellen för den masugnsbaserade stålindustrin och andra eventuella branscher där detta är lämpligt med hänsyn till Kyotoprotokollets anda att minska de globala utsläppen.
mot · GR02Sf16 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:40 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringens administration tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samband med 24-timmarsmyndigheten se till att inte försämra för eller utesluta vissa grupper i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om faran med att frågan om formkrav inte är tillräckligt preciserad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de förändringar som sker inom socialförsäkringens administration som kan föranleda att säkerhetsåtgärder förbises. välkomnar förslaget om att utveckla 24-timmarsmyndigheten inom socialförsäkringens administration. Skälen till vår positiva inställning är främst att denna utveckling leder till en ökad tillgänglighet och service för allmänheten. Det finns dock några påpekanden som bör göras i samband med den framlagda propositionen. Även om det huvudsakliga syftet med lagförslaget är att förbättra tillgängligheten för allmänheten finns det grupper som man i samband med detta inte får glömma. En sådan grupp är exempelvis äldre personer som kanske saknar dator och som är vana vid ett annat system. Det är viktigt att systemet med 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen inte försämrar för dem eller utesluter dem som trots allt inte har tillgång till dator och Internet eller för dem som känner ett behov eller trygghet av att ha ett mänskligt möte. När det gäller frågan om formkraven vid användning av självbetjäningstjänsterna finns det flera viktiga remissinstanser som ställer sig tveksamma till lagförslaget. Detta gäller bl.a. att kravet på underskrift och att man intygar att uppgifter om faktiska förhållanden lämnats på heder och samvete i praktiken inte kan uppfyllas elektroniskt. Även om regeringen i propositionen föreslår att en generell regel införs avseende självbetjäningstjänster via Internet och att närmre precisering av vilka rättshandlingar som skall få utföras vid användning av en självbetjäningstjänst överlåts till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, är det fortfarande relativt oklart på vilket sätt denna fråga skall lösas. vet vi, bl.a. mot bakgrund av RFV:s utredningar, att det förekommer fusk i socialförsäkringsärenden. Detta gör att frågan inte är helt okomplicerad. pågår det stora förändringar inom socialförsäkringsadministrationen, bl.a. en organisatorisk översyn. Detta tillsammans med förslaget om att införa en 24-timmarsmyndighet innebär en avsevärd omställning. Alla förändringar som sker påverkar personella resurser och kan oroa personalen på olika sätt. Därför bör man vara uppmärksam på att man i samband med förändringarna inte förbiser något avseende säkerhetsåtgärderna.