mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om denna tillväxt blir högre kan andelen statsutgifter bli lägre, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Den svenska tillväxttakten i ekonomin är därför helt central även för denna diskussion. Om nuvarande låga tillväxtpotential () består, kommer en nedväxling av skattetrycket att ta och frukterna av densamma, i form av ökat självbestämmande och bättre tillväxtförutsättningar, blir kanske svårare för den enskilde att se. Skattesänkningar riskerar i ett sådant läge att uppfattas som ett hot mot "välfärden". Inte minst driver de socialistiska partierna i mot bättre vetande ofta en sådan linje när konjunkturen är dålig. När den är bättre brukar skattesänkningar avvisas för att de skulle skapa överhettning om de genomfördes. Skattesänkningar är alltså i princip alltid fel för en svensk socialdemokratisk regering. Enda skälet till att vissa skatter sänkts är att den förbättring som den goda konjunkturen tidigare bidrog med inte kunde delas ut som bidrag till följd av utgiftstaken. Den nuvarande låga tillväxtpotentialen bidrar alltså i sig till att hålla fast i en ond cirkel där tillväxtfrämjande förslag till skattesänkningar kan målas ut som ett hot snarare än den möjlighet till ökat självbestämmande och tillväxt det är. Om tillväxten vore bättre skulle vi sannolikt inte ha samma typ av debatt, eftersom skatteinkomsterna då skulle öka mer, även om skattesatserna var lägre. Detta "dödläge" kan bara brytas genom en målmedveten politik för att i en väl avvägd takt minska utgifter och skatter som andel av ekonomin. Därtill behövs regelförenklingar och andra typer av strukturreformer, bl.a. för att främja en bättre lönebildning. Detta kommer om det genomförs successivt att bidra till en bättre tillväxt och underlätta anpassningen mot nivån i jämförbara . Men det kommer också att innebära att de reala resurserna till exempelvis kommunsektorn kan öka i en säkrare takt än med en lägre tillväxt. Det tydligaste exemplet på att denna strategi är framgångsrik är . Där har skatterna målmedvetet sänkts, vilket har lockat till sig både människor, företag och investeringar. Den mycket kraftiga sysselsättningsökning som skett har tillsammans med sänkta skatter inneburit en snabb klättring uppåt i välfärdsligan. Även om det finns olikheter mellan länder som och , finns det inget som talar för att inte skulle kunna lyckas betydligt bättre än med en tillväxtinriktad politik. Ett annat land som framgångsrikt förbättrat tillväxten är , som trendmässigt har en betydligt bättre tillväxt än . I diagram 10.1 åskådliggörs resonemanget kring hur en ansvarsfull nedväxling av skattetrycket kan gå till. Först har en schablonmässig framskrivning gjorts av BNP-utveckling vid den tillväxt som (fram ) anger i sitt basalternativ och därefter den tillväxtpotential som anger för . Därefter har skatteintäkterna varje enskilt år fram beräknats vid antagande om en skattekvot på av BNP. Dessa intäkter jämförs sedan i diagrammet med de skatteintäkter som uppstår vid en huvudsakligen arbetsledd tillväxt på när skattetrycket gradvis växlas ned av BNP . Genom denna, som ett räkneexempel, mycket försiktiga nedväxling av skattetrycket ser man att skatteintäkterna ändå blir högre till följd av den bättre tillväxten än i basalternativet med lägre tillväxt och högre skattesatser (dvs. med oförändrad politik). Det bör betonas att det i diagrammet bara är fråga om ett räkneexempel bland flera tänkbara. Vilken tillväxt som ska antas gälla som basalternativ kan exempelvis diskuteras. Poängen är att illustrera att den tillväxtökning som sänkta skatter kan bidra till (oavsett antagande om basalternativ), inte gör någon till förlorare, utan tvärtom alla till vinnare: personer och företag ges bättre förutsättningar att arbeta, konsumera, investera och producera, vilket ytterligare bidrar till ökad tillväxt. När fler kommer i arbete får offentlig sektor högre skatteintäkter än vid oförändrad politik och därmed bättre förutsättningar att hålla en god kvalitet i sina verksamheter och vara en attraktiv arbetsgivare. Diagram 10.1 Sänkt skatt ger tillväxt - som ger högre skatteintäkter vid lägre skattetryck Anm. Jämförelsenormen för kalkylen är ett skattetryck på av BNP och tillväxt enligt basalternativ och därefter tillväxt enligt långtidsutredningens basalternativ. 11Statens utgifter och utgiftstak 11.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden I detta kapitel presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden samt en preliminär fördelning av utgifterna . föreslår att statens utgiftstak för fastställs till , för till och för till . Det är 20, 27 respektive lägre 2005-2007 än det förslag som Socialdemokraterna lämnar i budgetpropositionen . Inom taket ryms dessutom en ca större budgeteringsmarginal än den ytterst minimala som Socialdemokraterna räknar med . förslag till ramar för utgiftsområdena sammanfattas i tabell 11.1, tillsammans med en jämförelse med regeringens beräknade utgifter. Därefter följer en översiktlig genomgång av förändringarna inom varje utgiftsområde i avsnitt 11.2. Tabell 11.1 förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak , samt skillnad mot regeringens beräknade utgifter i budgetpropositionen Skillnad mot regeringens förslag -1 798 268 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -6 928 000 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -11 445 000 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner -18 630 000 Skillnad mot regeringens förslag -1 523 129 Avgiften till Europeiska gemenskapen -36 412 568 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldräntor -34 889 439 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -34 889 439 -20 000 000 11.2Genomgång av utgiftsområden för 2005-2007 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden samt en preliminär fördelning av utgifterna . För varje utgiftsområde där förändringar föreslås har särskilda motioner där de olika förslagen redovisas mer detaljerat. bör besluta om de föreslagna ramarna och godkänna de föreslagna ramarna som inriktning för det fortsatta budgetarbetet. 90:5 m.m. Volymminskning, bl.a. beroende på högt anslagssparande Målen för Datainspektionen bör tydliggöras. Det är osäkert om myndigheten bedriver en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan på ett tydliggörande av målen kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. föreslår att anslagsramen för Datainspektionens verksamhet minskas med . Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels på annonssidan, dels på förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom t.ex. samverkan och fusioner av olika slag. Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge en livskraftig dagspress. Specialdestinerade presstöd har och då använts för att korrigera oönskade effekter. har t.ex. stöd införts för vissa lördagsutdelade tidningar med speciella svårigheter. En grupp tidningar har uppenbara problem beroende på distributörens prispolitik, nämligen de postdistribuerade tidningarna, främst endagstidningar och utöver dem en fyradagarstidning (). Posten har betydande ekonomiska balansproblem själv, bland annat på grund av krav på helhetstäckning i landet. Enligt vårt förmenande bör därför ett exemplarstöd införas för de postdistribuerade tidningarna. Stödet bör uppgå till per distribuerat exemplar. Det bör införas från . Detta bör ges regering till känna. Totalkostnaden för en sådan insats är relativt blygsam och bör uppgå till och kan införas inom den ram som gäller för presstödet. Efter sammanslagningen till en myndighet 1997 har och regeringen haft problem att tydligt visa på vilken den optimala dimensioneringen av är. Under en lång följd av år har anslagen till området ökat mycket kraftigt, delvis beroende på ordförandeskapet i EU . Men enbart ordförandeskapet kan inte förklara den totala resursökningen. Regeringen hade inför vårpropositionen 2001 aviserat en noggrannare analys av dimensionering. I budgetpropositionen anförde regeringen att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över och att det därtill ständigt måste prövas om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Enligt vår mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitet och resultat i förhållande till de stora anslagsposterna. Detta har inte skett på ett tillfredsställande sätt. Utvecklingen och anpassningen av kan mycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utan de ytterligare resurser som tillförts. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål. T.ex. borde den utvecklade informationstekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna. Mot denna bakgrund är det befogat att minska resurser till en mer rimlig nivå. föreslår att anslagsramen för m.m. minskas med . Enligt det kristdemokratiska förslaget minskas ramen för hela Utgiftsområde 1, , med jämfört med regeringens förslag, 2006 och 2007. 90:2 Försök med trängselskatt i Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , med flera. anser att ramen kan minskas genom riktade besparingar och samordning av vissa verksamheter. Vi anser att () ska samordnas med och få ett resurstillskott med till i ett första steg. Detta belastar utgiftsområde 24. avslår regeringens förslag om att införa försök med trängselskatter i . Ramen för utgiftsområdet kan därför minskas med , och . Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution 3:1 , Ökad skattekontroll (jfr intäktsökning) Nej till extra satsning pga ändrade förmånsrättsregler Ingen fastighetstaxeringsvsht, avvecklad förmgh.tax.vsh. Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, och . anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertal studier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men också om nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. Konkurrensen mellan företag snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svarta sektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. Kristdemokrater föreslår därför att anslaget till det nya ska ökas med 100, 150 och 2005, 2006 respektive 2007. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels själva skatteuppbördens effektivitet, d.v.s. förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter, belysta bl.a. av revisorer, visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. förslag till avskaffad fastighetsskatt och förmögenhetsskatt leder till att skattemyndigheternas administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning i stort sett upphör. Dessutom avslår det extra anslaget som regeringen föreslår för att bevaka statens intäkter med anledning av de nya förmånsrättsreglerna. Detta leder till att besparingar kan göras med 160, 220 respektive 2005, 2006 respektive 2007. Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget minska med 2005, 2006 och 2007 i förhållande till regeringens förslag. 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . Vår rättsstat är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Särskilt polisens situation måste förbättras. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. vill understryka vikten av att det finns poliser i hela landet och att polisen finns tillgänglig dygnet om. Av de som avsätter till polisverksamheten utöver regeringens förslag, är reserverade för motsvarande 100 nya polistjänster med specialuppgift att bekämpa narkotikabrott för att på så sätt stoppa narkotikamissbruket bland ungdomar. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. vill att det ska finnas 19 000 poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgår polisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser för utbildning av nya åklagare måste öka och arbetssituationen inom åklagarorganisationen måste förbättras. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med flera nya åklagare, specialiserade i synnerhet inom familjerelaterat våld, narkotikabrott, internationellt samarbete samt ekonomisk brottslighet. Vi anser vidare att ökade resurser krävs för att organisationen ska ha möjlighet att fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats, i synnerhet vad gäller brott som begås mot barn. ansvarsområde ska förändras. Myndigheten ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna. Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedläggningarna är ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringens reformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inlandet urholkas på domstolar och därmed också polis, åklagare och advokater. För att skapa ett bättre underlag för de mindre tingsrätterna bör en process inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. Regeringen ska få i uppdrag att utreda huvudmannaskapet för domstolarna. vill att ska fastställa domstolsorganisationen. Inom kriminalvården ska trestegsanstalter införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram som förbereder utslussning av de intagna efter avtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvård måste öka. vill även betona det brottsförebyggande arbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet för kommuninnevånare och företag behövs resurser till kommunala insatser. Det behövs även långsiktiga satsningar på information om vikten av värdeöverföring till barn. Insatserna ska rikta sig till föräldrar och andra som arbetar med barn. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med för och och 2007. 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer 5:5 (tidigare -7 ) 5.10 Information m.m. (tidigare -7) Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Två myndigheter verkar inom området: och Inspektioner för strategiska produkter. Målet för den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken är enligt den socialdemokratiska regeringen att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. anser att det är en tam målsättning som borde kompletteras med åtminstone ambitionen att, efter förmåga, bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Mot bakgrund av de budgetprioriteringar gör, anser vi det möjligt att minska på flera anslag inom utgiftsområde 5. Berörda anslag är 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer, 5:3 Nordiskt samarbete, 5:8 Bidrag till (), 5:9 samt 5:10. sparar jämfört med regeringen , och 2007. Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling: senareläggning *Vi väljer att inte göra någon uppdelning mellan posterna. Det är vår uppfattning att ska öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi ska aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. ska kunna bidra med en egen "battlegroup" i enlighet med . Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. Det militära försvaret bör således utvecklas på en högre nivåän vad regeringen föreslår. Anslagen 6.1 Förbandsverksamhet, beredskap och internationella insatser m.m. och 6.2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling tillförs utöver regeringens förslag. Någon fördelning mellan de två anslagen görs ej. Vi kommer att avvisa regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. 8:1 Biståndsverksamhet (Höjd biståndsnivå) (kommittéönskar år 1) Utgiftsområde 7 omfattar politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete. Behoven i världen är enorma. Den utbredda fattigdomen är oacceptabel. Att uppnå målen i Millenniedeklarationen, bland annat att halvera andelen extremt fattiga , måste därför vara ett absolut krav. Att stoppa den katastrofala spridningen av hiv/aids-epidemien likaså. För att klara detta krävs stora gemensamma ansträngningar. står fast vid sitt mål om att via statsbudgeten ska ge av BNI i internationellt bistånd , och att detta sedan ska vara ett golv för framtida satsningar. Regeringen går oss här till mötes . Vi anser dock att mer resurser skulle behövas tidigare och anslår därför mer pengar än regeringen . Vi gör också en del omfördelningar av medel inom ramen för regeringens föreslagna anslagsnivå. I alternativ ökas anslagen till hiv/aidsbekämpning 2005 och vi inför en egen ny delpost på , varav 200 miljoner är de extra medel som satsar utöver regeringens totala nivå. Utöver detta så gör vi omfördelningar där vi starkare än regeringen prioriterar FN:s flyktingarbete inom ramen för UNHCR, humanitära och konfliktförebyggande insatser och arbete för utsatta barn i världen. Vi minskar anslagen till , och . I anslaget Biståndsverksamhet är ram alltså högre än regeringens för . Vad gäller de två följande åren, 2006 och 2007, delar vi regeringens ambition med kraftigt höjda nivåer. Dock är vi oroliga för att regeringen inte kommer att uppnå dessa nivåer. Vi kommer därför att agera blåslampa för att de höjda biståndsnivåerna ska bli verklighet. 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 10:1 : Nedläggning 1/7 2004. Vissa uppgifter förs till och DO 12:1 : Kortare handläggningstider och vissa informationsinsatser 12:2 Mottagande av asylsökande. Minskat behov tfa kortare handläggningstider Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagandet av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar vidare integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagandet av flyktingar. motsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Utredningen som låg till grund för förslaget underströk vikten av "en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag". Trots motstånd från fem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet att inrätta ett integrationsverk. föreslår en nedläggning av från . Vissa uppgifter övertas av och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt motionen för Integrationspolitik. anslår till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering för att stärka arbetet mot rasism, diskriminering och främlingsfientlighet. Vi avvisar satsningen på antidiskrimineringsbyråer bl.a. med hänvisning till de medel som redan finns till förfogande för detta arbete. vill avskaffa dagens förhandlingar och avtal om "kommunplacering" av flyktingar. Istället vill vi införa en utvecklingspeng som följer individen. Utvecklingspengen ska administreras och utbetalas av den nya socialförsäkringsadministrationen. Medel för detta tillförs utgiftsområde 10. Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 10, utgiftsområde 8 samt motionen för integrationspolitik. tillför , samt , för att förkorta handläggningstiden för asylansökningar. Satsningen kommer även att leda till att asylsökande barns ansökan kommer att kunna behandlas . Effekten av snabbare handläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvård och boende, inom anslaget mottagande av asylsökande, frigörs. Inom ramen för utgiftsområdet föreslås att ej skall pröva uppehållstillstånd för adopterade samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd i . Detta innebär att ca frigörs som skall disponeras av för de informationsfrågor som övertas vid avvecklingen av . Förändringen beskrivs i den särskilda motionen för utgiftsområde 8 samt motionen för Integrationspolitik. Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med och med samt 2007. Hälsovård, sjukvård och social omsorg 13:1 Tandvårdsförmåner: Kirurgisk beh. av tandlossning inkl. i sjukförs. 13:6 : sparkrav inom administrationen 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap Nytt anslag: Forskning kring palliativ vård Nytt anslag: Nationell vårdgaranti (delfinans. av uo25 48:1, vårdgaranti och tillgänglighetspengar) Nytt anslag: förebyggande folkhälsoåtg. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik under utgiftsområde 9. föreslår besparingar och effektiviseringar på tre myndigheters administration. Förvaltningsanslagen minskas för , och . Anslaget till för arbetsliv och socialvetenskap minskas med , bl.a. eftersom förslag till en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. har, tillsammans med , och , presenterat ett förslag till nationell vårdgaranti. För detta ändamål avsätts sammanlagt . Kommittén om vården i livets slutskede kunde konstatera stora brister i den palliativa vården i . Forsknings- och utbildningsinsatser behövs på området. avsätter till forskningen kring palliativ medicin. vill placera kirurgisk behandling av tandlossningssjukdom inom sjukvårdens högkostnadsskydd. avsätter 2005-2007 för denna reform. I senare skede, när statens finanser tillåter, avser inkludera allt fler åtgärder med inriktning på förebyggande behandling med målet att all tandsjukvård och tandskadebehandling ska ingå i samma system som övriga hälso- och sjukvården. Det behövs en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård som kan förebygga sjukdom och ohälsa. För detta ändamål avsätter sammanlagt för 2005-2007. Resurstillskotten kan bygga upp en försöksverksamhet i vissa landsting för att skapa bättre förebyggande arbetsformer inom sjukvården. Anhörigvården är eftersatt. föreslår därför att satsas på kvalitetsutveckling av stödet till personer som vårdar anhöriga och närstående. Det behövs kraftiga nivåhöjande åtgärder inom den psykiatriska vården och omsorgen. Den socialdemokratiska regeringens satsning på psykiatrin är alltför kortsiktig och otillräcklig. anser att psykiatrisamordnarens bedömningar och förslag till resurstillskott kan åtgärda de mest akuta behoven av vård och omsorg för psykiskt sjuka och funktionshindrade. föreslår att ytterligare satsas på psykiatrin.