mot · GS02Sf369 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (se tabell). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en rehabiliteringsgaranti med individuell rehabplan, rehabiliteringslots, läkarkontroll och möjlighet till rehabiliteringspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering skall 2 användas till rehabilitering och finansiell samordning i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att befullmäktiga att inom anslag 19:1 växla sjukpenning till rehabiliteringsersättning i den utsträckning som erfordras för genomförandet av rehabiliteringsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta från anslag 19:1 till utgiftsområde 15 för finansiering av lönebidrag. beslutar att införa historisk SGI som beräkningsgrund för sjukpenning i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringssystemet för , med undantag för personer med försörjningsansvar för barn . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att karensperioden vid sjukskrivning skall motsvara en hel dags arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om adekvata rehabiliteringsåtgärder riktade till mottagarna av sjukersättning och rehabiliteringsersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa tolvmånadersregeln inom . begär att regeringen återkommer till med förslag till förtydligande av 7 kap. 3 § lagen om allmän försäkring, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar i centrala administration. Anslag (tkr)Regeringens förslagAnslagsförändring 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.41 370 263-7 100 000 19:2 Förtidspensioner/aktivitets- och sjukersättning73 534 667-250 000 19:4 Arbetsskadeersättningar6 362 059-1 000 000 19:6 Försäkringskassan7 159 398-90 000 Summa för utgiftsområdet129 691 062-8 440 000 Medborgarnas engagemang, solidaritet och ansvarstagande är grunden för all välfärdspolitik. För är det naturligt att bygga välfärdspolitiken underifrån och mobilisera människors engagemang, ansvarstagande och vilja att vara delaktiga. Trygghetssystemen ska vara solidariska och syfta till återgång i egen försörjning. Permanent bidragsberoende för växande medborgargrupper är ett hot mot samhällsekonomin och välfärden i dess helhet. Dessutom riskerar den att undergräva medborgarnas solidaritetskänsla och bidragsmoral och lägga grunden till ett hårdare samhällsklimat. Trygghetssystemen behöver ses över för att dagens problem med utslagning från arbetsmarknaden och det växande bidragsberoendet ska kunna motverkas. föreslår i en annan motion att en parlamentarisk utredning omgående bör tillsättas för att se över de samlade socialförsäkringarna för inkomstbortfall i arbetslivet. Beträffande åtgärder för att minska sjukskrivningar och förtidspensioner på kort sikt har utarbetat ett femtonpunktsprogram. Arbetet för att minska den samlade sjukfrånvaron har misslyckats kapitalt. Genom det statistiska tricket att låta de sjukskrivna hoppa bock in i förtidspensionssystemet (utan att överhuvdtaget passera den statistiskt definierade kolumnen för långtidssjukskrivna)1 minskar visserligen kostnaderna för sjukförsäkringen. Men vad beträffar den samlade arbetsfrånvaron på grund av ohälsa så ligger den fortfarande - praktiskt taget oförändrad - på rekordnivåerna , och detta trots att arbetslösheten har ökat. har i motionen om reformerat trygghetssystem utvecklat sambandet mellan maktlöshet, bristfälliga rehabiliteringsinsatser, en kontraproduktiv brist på samverkan mellan myndigheter, tveksamma ekonomiska drivkrafter osv. Inriktningen i regeringens program mot ohälsa innehåller bra inslag, men som helhet är det kraftlöst och i enskilda delar - som förslaget om ett femtonprocentigt arbetsgivaransvar - direkt skadligt. Blindheten för andra faktorer än arbetsgivarnas ansvar och arbetsmiljön är påtaglig. Minska sjukskrivningar och förtidspensioner! För att minska sjukskrivningar och förtidspensioner krävs en rad olika åtgärder som tar sikte mot ohälsans sammansatta orsaker. Inför en samordnad arbetslivsförsäkring Ersätter dagens sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar och samordnad lagstiftning och ersättningsvillkor och som förtydligar arbetslinjen. Låt myndigheterna såväl centrala som lokala växa samman med sikte på en gemensam myndighet. Förslag om detta återfinns i motionen om reformerat trygghetssystem. Finansiell samordning är en metod där olika myndigheter; arbetsförmedlingen, , med flera, tillsammans fokuserar på individen. Medel reserverade för sjukförsäkringen ska omvandlas till aktiva åtgärder, i samarbete mellan , primär- och sjukvården, arbetsförmedlingen och kommunerna socialtjänst m fl. Erfarenheter från försöket med Finsam, visar att dessa insatser ger mycket god utväxling i form av kortare sjukskrivningstider och kostnader. Ett mer tillåtande regelverk för finansiell samordning ökar möjligheterna till bättre diagnos och effektivare rehabilitering. Ökat utrymme för samordning av resurser och insatser ger förutsättningar för förslag till rehabiliteringsgaranti. har i sin vårdpolitiska motion lämnat förslag på ett mer tillåtande regelverk för samordning av resurser och insatser i bl a rehabiliteringsarbetet. Nuvarande rehabiliteringsarbete hämmas av otillräckliga resurser och bristande samordning av insatser. När det finns brister i organisationen, riskerar tillgången till rehabilitering bli godtycklig och alltför beroende av den sjukskrivnes egna initiativ. Detta försvårar för den sjukskrivne och minskar motivationen. För att rehabiliteringsinsatser ska vara effektiva måste de påbörjas . Patienter förbereder sig ofta mentalt för en varaktig sjukfrånvaro. Patienten är mest hjälpt av om tidiga kvalitativa rehabiliteringsåtgärder påbörjas . Efter fyra veckors sjukskrivning ska /arbetslivskontoret i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren och primärvården påbörja en rehabiliteringsplan. Planen ska vara färdig efter sex veckors sjukskrivning och påbörjas så snart det är medicinskt möjligt. Senast skall sjukersättning växlas mot rehabiliteringsersättning. På så vis kommer samarbetsvilja i rehabiliteringsprocessen att vara ett villkor för att få behålla sjukpenning. Den enskilde ska ha rätt till en kontaktperson - en rehabiliteringslots - som samordnar rehabiliteringsinsatserna och lotsar mellan de olika aktörerna i rehabiliteringsplanen. Rehabgarantin medför en obligatorisk läkarundersökning efter fyra veckors sjukskrivning som grundval för arbetet med rehabiliteringsplan. Detta läkarbesök fungerar också som en kontroll som förebygger eventuellt felutnyttjande. Om /arbetslivskontoret inte uppfyller sina skyldigheter enligt rehabiliteringsgarantin ska den sjukskrivne ha möjlighet att inom vissa ramar få kostnadsteckning för adekvata rehabiliteringstjänster som kan köpas av t.ex. privata aktörer. Sjukskrivna som vill ska ha möjligheter att efter ansökan förfoga över vissa resurser för inköp av rehabiliteringstjänster. Vad som ovan anförts om en rehabiliteringsgaranti med individuell rehabplan, rehabiliteringslots, läkarkontroll och möjlighet till rehabiliteringspeng bör ges regeringen till känna. För att möjliggöra rehabiliteringsgarantin och insatser i enlighet med individuella rehabiliteringsplaner bör en satsning på rehabutredningar, finansiell samordning m m genomföras som omfattar för , 2006 och 2007. En sådan satsning medför, enligt rehabiliteringsutredningen , att sjukpenningkostnaderna minskas med , och det tredje året och denna beräkning ligger till grund för budgetförslag. Andra undersökningar indikerar att ännu större utväxlingar kan vara möjliga. Inte minst om de ekonomiska drivkrafterna förstärks. bör sjukersättning regelmässigt växlas till rehabiliteringsersättning efter tre månaders sjukskrivning. Eftersom en sådan växling sker inom anslaget 19:1 och utan förändrade kostnader bör befullmäktigas att genomföra den i sådan utsträckning som erfordras av rehabiliteringsgarantin. Detta bör ges regeringen till känna. Satsningen på rehabilitering och finansiell samordning innefattar i årets förslag att satsas under UO15 som finansiering för lönebidrag. Det kan vara ett bra komplement till andra former av rehabilitering och medför att människor får möjlighet att bidra trots att deras prestationsförmåga är nedsatt. För den offentliga ekonomin torde en sådan satsning på kort sikt gå jämnt upp eftersom personer som kan komma ifråga redan har försörjning genom sjukförsäkring, förtidspension eller andra skattefinansierade bidrag. Vad som i motionen anförts om att flytta från anslag 19:1 till utgiftsområde 15 för finansiering av lönebidrag bör ges regeringen till känna. Ändrade drivkrafter för den enskilde SGI ska beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukskrivningsperiodens inledning. Vi föreslår även en differentiering av ersättningsnivåerna i de inkomstrelaterade trygghetssystemen med avseende på försörjningsansvar. På så vis kan tydligare drivkrafter ges för den enskilde att eftersträva återgång till egen försörjning som barnen och barnfamiljerna fredas från negativa fördelningspolitiska effekter. bör besluta att införa historisk SGI som beräkningsgrund för sjukpenning i enlighet med vad som i motionen anförts. bör besluta att sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringssystemet till , med undantag för personer med försörjningsansvar för barn . Vid sjukskrivning ska karensperioden motsvara en hel dags arbete oavsett som sjukskrivningen inleddes. Detta bör ges regeringen till känna. Slå i bromsen i förtidspensioneringen Det är viktigt att ansträngningarna att hjälpa människor tillbaka till arbetsmarknaden inte upphör efter att sjukersättning (förtidspension) beviljats. I mån av resurser måste kontakt hållas med dessa personer och rehabinsatser eller andra insatser göras om det bedöms att möjligheter finns för personerna att återfå sin arbetsförmåga. Detta bör ges regeringen till känna. Tolvmånadersregeln som innebär att är skyldig att efter första sjukdagen utreda om det är möjligt att förtidspensionera den sjukskrivne bör slopas. Med utökade resurser bör istället ansträngningar inriktas på att rehabilitera och på annat sätt hjälpa långtidssjukskrivna personer tillbaka till arbetsmarknaden. Vad som ovan anförts om att slopa tolvmånadersregeln inom bör ges regeringen till känna. Det måste understrykas att nedsatt arbetsförmåga i det arbete den sjukskrivne hade innan han eller hon blev sjuk inte får vara tillräcklig grund för förtidspensionering. Sjuk- och aktivitetsersättning ska bara beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms förhindra återgång till något arbete eller till utbildning som kan leda till anställningsbarhet i ett yrke där de aktuella medicinska eller psykiatriska hindren inte är relevanta. bör av regeringen begära förslag om att 7 kap. 3 § lagen om allmän försäkring (AFL) förtydligas i detta avseende. Detta bör ges regeringen till känna. Om dessa åtgärder genomförs är det möjligt att bromsa ökningen av antalet förtidspensionärer. I tabellverket ovan beräknar vi försiktigt denna effekt till . Återkalla förändringen i arbetsskadeförsäkringen De genomförda förändringarna i arbetsskadeförsäkringen bör återkallas i väntan på en samlad översyn av socialförsäkringssystemet. Det medför minskade kostnade om (anslag 19:4). Det finns enligt möjligheter att sänka anslagen för centrala administration med . Den lokala administrationen skall inte påverkas av detta sparbeting. Detta bör ges regeringen tillkänna. har direktiv att efter sjukskrivningsdagen undersöka om det är möjligt att bevilja förtidspension (sjukersättning). definieras långtidssjukskrivna i RFV:s statistik som personer som varit sjukskrivna . Resultatet är att RFV, med regeringens goda minne, sopar en stor del av sjukskrivningsproblemet under mattan.