mot · GS02Ju254 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör agera för att man skall få bättre kunskap om islamofobins omfattning och utbredning i genom att uppdra åt att framöver registrera brott med islamofobiska förtecken som en särskild kategori hatbrott. Som ett led i Säpos arbete med att förebygga och avslöja brott mot rikets inre säkerhet redovisas statistik över brottslighet med koppling till vit makt, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi samt brottslighet med koppling till antifascism/vänsterideologi. Kartläggningen baseras på polisanmälda brott i vilka finns införda i det databaserade anmälningssystemet RAR (Rationell Anmälans Rutin). I de sökningar som utförs har brottsrubriceringen stor betydelse samt dessutom uppgifter om brottsplats, tid, datum, målsägare och gärningsman. I analysarbetet inhämtas även uppgifter från till exempel Säkerhetspolisens spaningsregister samt även från enskilda polisutredare (2003). Begreppet hatbrott definierar som "våld eller hot mot person, organisation eller egendom motiverat av ideologisk övertygelse eller fientlig inställning mot offret/målet på grund av hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet" (Säkerhetspolisen 2003). En rad brott för vilka det stadgas straff i omfattas sålunda av definitionen hatbrott, exempelvis mord, olaga hot, misshandel och olaga diskriminering. I breder tyvärr en växande främlingsfientlighet ut sig mot muslimer och islam. Fördomar och rädsla för muslimer och islam leder till negativa konsekvenser på i stort sett alla samhällsområden. En rapport av , religionsforskare vid , visar att en majoritet av muslimerna i har upplevt diskriminering eller hot. De upplever också att attityden gentemot islam och muslimer i har blivit värre efter . Attacken mot fungerade som en katalysator för islamofobin och den fortsatta rädslan för terrordåd från radikala muslimska grupper har ytterligare förvärrat situationen. Det här är en bild som stämmer med erfarenheterna från moskén i : många besökare uttrycker en ökad känsla av otrygghet, att vardagen blivit svårare och att kontakter med samhället präglas av en ökad misstänksamhet mot dem som grupp. Vi känner igen mönstret: det som är ovant och främmande skapar en rädsla. En grupp människor blir kollektivt skuldbelagda för ett fåtal individers handlingar. Det handlar om oförmågan att se individen och människan bakom en förutbestämd bild man har av en främmande religion eller kultur. Det är viktigt att poängtera att även andra grupper har lidit i kölvattnet av terrordåden mot och den tilltagande intoleransen. Vi har sett en ökad våg av antisemitism, också här i . Enligt statistik från säkerhetspolisen har det skett en uppgång för den anmälda brottsligheten med antisemitiskt motiv : antalet anmälda brott med antisemitiska motiv ökade . Omfattningen av denna typ av hatbrott mot muslimer känner vi inte till, eftersom de inte registreras som en särskild kategori. registreras denna typ av brott under kategorin övriga hatbrott. Regeringen bör agera för att man ska få bättre kunskap om islamofobins omfattning och utbredning i . Ett sätt att göra detta på skulle kunna vara att uppdra åt att framöver registrera brott med islamofobiska förtecken som en särskild kategori hatbrott.