mot · GS02MJ498 · 2004-10-04 00:00:00 — Direktivet ger ökade möjligheter att ställa miljökrav vid upphandling. Direktivet skall genomföras . Det är viktigt att vi i fullt ut utnyttjar de möjligheter till miljöhänsyn som direktivet ger. Detta bör vi göra både vid utformningen av den svenska lagstiftningen och i den faktiska upphandlingen i kommuner och landsting. föreslår att regeringen i EU fortsätter verka för att reglerna för offentlig upphandling skall medge höga krav på miljöhänsyn vid all offentlig upphandling. Kraven för offentlig upphandling av godstransporter, arbetsmaskiner och entreprenadarbeten behöver utvecklas. Alla statliga myndigheter bör ges i uppdrag att tillämpa miljökrav vid all upphandling av entreprenadarbeten eller nyttjande av arbetsmaskiner. För att konsumentmakten ska komma till sin fulla rätt måste det finnas praktiska möjligheter till exempel genom ett märkningssystem att få kunskap om varan och på vilket sätt den produceras. Krav-märkningen har blivit väl känd av de flesta. Krav-märket kan endast fås för livsmedel från ekologiska jordbruk där kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel ej används. Det finns inte varor inom alla kategorier som är miljömärkta och/eller rättvisemärkta, men konsumenterna kan genom sin marknadsmakt se till att dess antal växer. Det finns en oerhörd kraft och potential till förändring hos konsumenterna, det vill säga alla som har en egen slant att handla med. kan man naturligtvis hävda att stora aktörer som t.ex. inköpare på stora företag och myndigheter betyder mycket mer än en ensam individ som står i butiken och ska välja tandkräm. Men är hushållen sammantaget en mycket stor kraft. Det är också de enskilda hushållen som genom sitt röstande bestämmer vilka som ska styra de offentliga aktörerna. Samma hushåll kan också bestämma om de vill köpa vissa produkter eller tjänster ifrån kommersiella företag. Ett exempel som man gärna använder i detta sammanhang är de miljövänliga tvättmedlen. Det är inte det över huvud taget inte fanns att tillgå några sådana på marknaden. Sedan efter en tids offentlig diskussion och viss oro över miljöeffekterna kom det några alternativ som var bättre för miljön. Typiskt nog var det inte något av de största företagen som gick före, utan det var mindre uppstickare som såg en ny nisch. Denna nisch växte dock snabbt, och tog de miljömärkta tvättmedlen av marknaden och de leverantörer som vill överleva måste helt enkelt anpassa sig och följa konsumenternas uttalade vilja att ta miljöhänsyn. Det intressanta är att det inte behövdes att av konsumenterna krävde miljömärkning, den kritiska massan som är nödvändig är mycket mindre än så för att en process ska slå om väldigt snabbt. Företagen är på detta sättet mycket enklare att hantera för dem som vill förändra, än regelverk och politiska överenskommelser som är mer svårföränderliga. Stora miljövinster, som inte behöver innebära någon form av välfärdsförlust, kan uppnås genom att sprida information om hur man genom planering av inköp undviker helt onödigt miljöslitage. För att konsumenterna skall kunna göra medvetna val som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m. blir dessa val omöjliga att göra. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet, hur och var den producerats och hur den återvinns, så att konsumenterna får den information de efterfrågar. Många medborgare i vårt land oroas av bristande ursprungsmärkning i livsmedelsbutikerna. En , som gjorts på uppdrag av LRF och som publicerades , visar att var tredje kvinna och var femte man oroar sig för om den mat de köper är säker för hälsan. Bara två av tio konsumenter litar alltid på att ursprungsmärkningen är korrekt. Enligt ovan nämnda anser nästan varannan konsument att uppgifter om varans ursprung är den absolut viktigaste informationen vid livsmedelsinköpen. Inte av de tillfrågade vill veta varifrån maten de äter kommer. Emellertid är det många som enligt undersökningen inte litar på att ursprungsmärkningen av livsmedel är korrekt. De regler som finns för vilken information som skall finnas på förpackningar, i butiker och i restauranger är en blandning av frivilliga överenskommelser mellan handlare, svensk lagstiftning och EU-förordningar. Den dåliga märkningen försvårar avsevärt konsumenternas möjligheter att göra medvetna val. Det finns därför all anledning att inordna ursprungsmärkningen i ett enhetligt märkningssystem som kan vinna konsumenternas förtroende. Det finns inte varor inom alla kategorier som är miljömärkta och/eller rättvisemärkta, men konsumenterna kan genom sin marknadsmakt se till att deras antal växer. Ett gemensamt system för nyckelhålsmärkning bör införas inom EU. EU:s miljömärkning, EU-blomman, bör vidareutvecklas. fungerar inte EU-blomman särskilt bra. Svanen är ett bättre fungerande system. Det behövs därför en ordentlig revidering och stärkande av EU-blomman där bl.a. livscykelanalyser har en central betydelse. En enhetlig märkning som alla har förtroende för är viktigt; får det inte ske på bekostnad av en alltför krånglig byråkratisk process. För att stödja verksamheten med märkning av varor föreslår i motionen för utgiftsområde 24 Näringsliv att anslaget 40:6 Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter ökas med . I sköter mycket av det som i det kontinentala sköts av ideella konsumentorganisationer. Konsumentorganisationerna i många EU-länder är mycket starka och ibland saknas konsumentskyddande myndigheter. EU-politiken förutsätter delvis förekomsten av sådana starka konsumentorganisationer, exempelvis vid remisser på lagförslag. Konsumentorganisationerna kan i sin fristående roll på ett öppet sätt bedriva information och opinionsbildning till förmån för konsumenterna. För att tillvarata de svenska konsumenternas intressen vore det därför önskvärt att konsumentrörelsen i stärks. prioriterar sanering av förorenade områden. anvisar därför mer än regeringen till detta anslag. För att minska försurningen av sjöar, vattendrag och mark krävs utsläppsminskningar från trafik- och energisektorn m.fl.. De marker som redan är drabbade av försurning måste återställas genom omfattande kalkningsinsatser. För detta ändamål avsätter . Det svåraste miljöproblem vi står inför är dock klimatförändringarna. För en kraftfullare miljöforskning anslår vi mer än regeringen och ökar bidragen till klimatinvesteringar med . Vi föreslår en långsammare takt och ett ökat inslag av frivilliga skogsvårdsavtal i arbetet med att bevara nyckelbiotoper i skogsmark. Därigenom minskar anslaget till åtgärder för biologisk mångfald med jämfört med regeringens förslag. Anslagsökningen till föreslås minska med .