ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02So286 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av insatser för att kartlägga livskvalitet och agera för att motverka utarmning av rehabiliteringsinsatser för svaga grupper och stödja en jämnare bedömning av insatsbehov i landet. Hur ser det ut med rehabiliteringsinsatser i ? Allt oftare framträder bilden av att insatserna avslutas än önskvärt. Rehabiliteringsinsatser för ökad livskvalitet blir allt svårare att få och många vittnar om att fokus har förflyttats till insatser enbart för att den funktionsnedsatte skall kunna återgå i arbete. Om det är så att de som inte bedöms kunna återgå i arbete systematiskt undantas från den nivå på rehabiliteringsinsatser som de rimligen har rätt till fungerar inte vården. Jag har även nåtts av bilden av att innehållet i rehabiliteringen förändras så att möjligheten för funktionsnedsatta att på en rimlig nivå tillfredsställa sina sociala behov nedprioriteras. Det är inte bra om denna bild får allt större spridning om den inte är med sanningen överensstämmande. Vi vet att våra kommuner och landsting lägger ner stora ansträngningar på att klara sina uppgifter. Om man inte klarar sina uppgifter kan det vara så att det fordras stöd från nationell nivå dels för att tydliggöra ansvaret för nivå och prioriteringar, dels för att få till stånd en samsyn och en överensstämmelse mellan berörda om rättigheter, förväntningar och möjligheterna att nå dessa. Jag tolkar rättsläget så att individens behov och önskemål skall ha ett avgörande inflytande i valet av rehabiliteringsinsats och dess utformning. Det skall inte vara så att insatsen enbart styrs av befintligt utbud och/eller ekonomiska möjligheter. Kontinuitet och hög kvalitet ger så stora fördelar att vårdbehovet och därmed kostnaden troligen totalt sett minskar. Att följa upp de första insatserna innebär i praktiken att man tar vara på de möjligheter som då skapas. Att inte följa upp med kontinuerliga insatser är det samma som att slösa bort en möjlighet. Förslag till åtgärd med anledning av ovan sagda Ofta kan en ökad kvalitet uppnås enbart genom att en fråga hamnar i fokus. Förslaget är därför att regeringen åläggs att studera förändringar på nivå och utbud av rehabilitering och olikheter i kvalitet över landet. Om farhågorna kan styrkas är det rimligt att en diskussion tas med berörda om vilka förväntningar som kan vara rimliga. Såväl landsting och kommuner som företrädare för patientgrupper bör delta. Det är en delikat fråga för regeringen att använda pekpinnar i verksamhet som ligger inom det kommunala självbestämmandet. har regeringen dock ur ett MR-perspektiv åtagit sig att värna de funktionsnedsattas rättigheter till ett fullvärdigt liv. Med en nationell aktivitet för att belysa frågan kan det bli enklare att föra en saklig debatt om hur man exempelvis säkerställer en högre måluppfyllelse än den jag bedömer finns .
mot · GS02So287 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kommunala alkoholinspektörers möjlighet att kontrollera legitimation. Kommunerna och polismyndigheten ansvarar för den omedelbara tillsynen av alkoholservering och detaljhandel med öl (folköl), bl a kontroll av att försäljning inte sker till minderåriga. Dock är det bara polisen som har rätt att kräva legitimation om en köpare ser misstänkt ung ut, vilket starkt försvårar för kommunens alkoholinspektörer att bedriva ett bra tillsynsarbete om de inte har polisen med sig. Därför borde även kommunala alkoholinspektörer få rätt att kontrollera legitimation.
mot · GS02So288 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i alkohollagen i enlighet med vad som anförs i motionen. Alkohollagen 8 kap. 2 § stadgar följande om uppgiftsskyldighet: På begäran av någon annan tillsynsmyndighet skall kommunen lämna de uppgifter som myndigheten behöver för sin tillsyn. Kommunen skall även på begäran av eller lämna de uppgifter som behövs för beskattning eller påförande av tull. skall underrätta andra tillsynsmyndigheter om förhållanden som är av betydelse för dessa myndigheters tillsyn. skall underrätta vederbörande tillståndsmyndighet om en tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter. På begäran av skall sådan underrättelse ges till denna. På begäran av en tillsynsmyndighet skall polismyndigheter samt och andra myndigheter som uppbär eller driver in skatter eller avgifter lämna uppgifter som tillsynsmyndigheten behöver för sin tillståndsprövning eller tillsyn. ska alltså inte meddela kommunen om någon tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter, utan bara de fall som går till kronofogden kommer kommunen tillkänna. Först om kommunen begär uppgifter om en enskild tillståndshavare ska lämna nödvändiga uppgifter, men i en stor kommun med många tillståndshavare blir det väldigt resurskrävande med ständiga sådana förfrågningar. Kommunens alkoholtillsyn skulle därför vinna mycket på om likväl som blev skyldig att underrätta vederbörande tillståndsmyndighet om en tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller socialavgifter.
mot · GS02So290 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en motsvarighet till socialtjänstlagens lex i LSS. Enligt 14 kap. 2 § socialtjänstlagen, den s.k. lex , ska de som jobbar inom omsorgen om personer som är äldre eller funktionshindrade anmäla allvarliga missförhållanden. Många personer som är äldre och/eller har funktionshinder har svårt att framföra klagomål på den omsorg de får, eftersom de inte vill uppfattas som besvärliga. Det kan också vara svårt för en person som är äldre eller har funktionshinder att få gehör för sina synpunkter, även om de är klart befogade. Men de funktionshindrade som får stödinsatser enligt en annan lag, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), skyddas inte av någon anmälningsplikt hos personalen. Även här finns dock behovet. Många personer med funktionshinder har svårt att framföra klagomål på de LSS-insatser de får. Många handläggare upplever också att de kommer i kläm mellan de krav som lagarna ställer och de budgetkrav de förväntas leva upp till. Till exempel har de som uppfyller kraven i LSS laglig rätt till den sökta stödinsatsen. Men många handläggare känner sig tvungna att ge muntliga och skriftliga besked om att LSS-insatsen inte kan beviljas på grund av att kommunen inte har råd. Detta är olagligt. Därför bör all personal som arbetar med att besluta om, utforma eller verkställa stödinsatser enligt socialtjänstlagen och LSS vara skyldiga att anmäla allvarliga missförhållanden i verksamheten.
mot · GS02So291 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försäljningen av folköl med 3,5 volymprocent flyttas till Systembolaget. Den svenska alkoholpolitiken måste utgå ifrån solidaritet och omtanke om medmänniskor. Vi måste värna om våra ungdomar, vår nästa generation. På alla upptänkliga sätt behöver föräldrar ges myndighet och bästa förutsättningar att vara goda guider för sina barn och ungdomar in i ett vuxenliv utan flykten in i drogvärlden. Alkoholkonsumtionen fortsätter att öka i . Skadorna av detta syns nu även i statistiken över våldsbrotten. Flera studier visar att tidig alkoholdebut och hög konsumtion ökar risken för missbruk. Därför måste tidig alkoholdebut motverkas. genomför så kallade ölköpskontroller. Kontrollerna utförs av underåriga som försöker köpa folköl i matvaruaffärer, mackar och kiosker. Undersökningarnas syfte är att ta reda på hur åldersgränsen för inköp av öl klass II (folköl) efterlevs. En undersökning visar att ungdomar mellan inte har några som helst problem att köpa öl klass II. Enligt Ungdomens Nykterhetsförbunds undersökning fick de minderåriga köpa ut i 190 av 359 butiker. Dessa siffror är helt oacceptabla och innebär i praktiken att det är fritt fram för minderåriga att köpa starka alkoholhaltiga drycker i fler än hälften av landets affärer. Detta är oerhört allvarligt eftersom vi vet att folkölet är en mycket vanlig berusningsdryck bland unga människor. Undersökningar visar att det är lätt att köpa öl klass II som underårig, trots kampanjer från både statens och handelns sida. Däremot fungerar i regel Systembolagets ålderskontroll väl. En eller ett par folköl kan verka ofarligt, men faktum är att en burk folköl (3,5 volymprocent) motsvarar 40-procentig sprit. Två burkar folköl räcker för en ung flicka att berusa sig på. Det har också visat sig vanligt att ungdomar tar tabletter i samband med sitt drickande för att förhöja berusningseffekten. En åtgärd i den flora av åtgärder som behöver vidtas för att minska alkoholkonsumtionen är att folköl med 3,5 volymprocent endast säljas på Systembolaget. Butikerna har därmed fortfarande möjligheten att sälja folköl som innehåller 2,8 volymprocent
mot · GS02So292 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av tvångslagstiftningen inom på så sätt att tvångsomhändertagande i väntan på rättens beslut inte längre beslutas av socialnämndspolitiker utan av tjänsteman. Som en sista rest från den tid då politiker inom också var socialarbetare finns fortfarande en möjlighet i tvångslagstiftningen enligt LVM, lagen om vård av missbrukare, och LVU, lagen om vård av unga, att om rättens bedömning inte kan inväntas får socialnämnden eller den politiker nämnden utsett besluta om tvångsvård i väntan på beslut i rätten. Vi kan inte se att det är skäligt att tvångsbeslut lyfts till enskild politiker. I praktiken är det enskild tjänsteman som fattar beslutet, politikern är helt beroende av den föredragning som ges. Politikern deltar inte i fältarbetet. Tvångsbeslut inom sjukvården och polisen fattas inte av politiker. Systemet med beslut av politiker ger praktiska problem, avsevärda problem kan föreligga med att söka beslutande politiker i en akut situation. Vi anser att tiden är inne för en översyn och förändring av tvångslagstiftningen inom så att den i likhet med övrig tvångslagstiftning inte innehåller politikerbeslut.
mot · GS02So293 · 2004-09-24 00:00:00 — Behandling utanför det egna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patienters rätt till vård och rehabilitering utanför det egna . Hälso- och sjukvårdslagen (HSL) medger inte patienten rätt till behandling utanför det egna landstingsområdet om detta kan erbjuda en behandling som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. säger : "När det finns flera behandlingsalternativ som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet skall ge patienten möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. skall ge patienten den valda behandlingen om det med hänsyn till den aktuella sjukdomen eller skadan och till kostnaderna för behandlingen framstår som befogat." Trots de beslut som fattats om patientens frihet att välja vård och rehabilitering möter de vårdbehövande en annan verklighet. Patientens möjlighet att själv välja eller påverka behandlingsalternativ är i själva verket minimal. Verkligheten är den att patientens önskemål ofta inte ens beaktas. Politiska beslut, revirtänkande och resurstillgången styr istället möjligheten till vård och rehabilitering och patientens eget val blir därmed av underordnad betydelse. Det är samhällsekonomiskt lönsamt att ge en snabb och kvalitativt högklassig vård och rehabilitering. Resultatet av insatsen får därför inte begränsas varken av läns- eller nationsgränser. Det borde vara av nationellt intresse att extra kostsamma verksamheter bekostades med särskilda statliga medel.
mot · GS02So294 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till en kontinuerlig och livslång rehabilitering. , regel 3, fastslår att alla människor med en funktionsnedsättning som behöver rehabilitering, bör ha tillgång till en sådan. Vidare sägs att begreppet "rehabilitering" avser en process som syftar till att människor med någon form av funktionsnedsättning ska uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga. är dock olikheterna stora runt om i landet vad gäller både ekonomiska resurser för rehabilitering och utbud av rehabiliteringsinsatser. De som står utanför eller bedöms ha små möjligheter att återvända till arbetsmarknaden måste tillförsäkras samma rätt till insatser som övriga medborgare. Det är därför angeläget att rehabiliteringsbegreppet ges en definition som innefattar både social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabilitering måste också ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats för yrkesverksamma eller dem som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet. Av det följer att rehabiliteringen efter fyllda inte automatiskt kan hänskjutas till ett normalt åldrande och bli en geriatrisk fråga. En kontinuerlig och livslång rehabilitering ger t.ex. ett minskat behov av läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel etc. Detta leder till stora samhällsekonomiska vinster. De vinster som ligger i den enskildes livskvalitet är då inte inräknade. En sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatserna finns som en helhet och inte skilda från varandra borde vara en självklarhet. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas. Individens behov och önskemål ska vidare ha det avgörande inflytandet i valet av rehabiliteringsinsatser och inte utbud och/eller ekonomiska möjligheter på den ort man bor.
mot · GS02So295 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett sammanhållet högkostnadsskydd. Den enskildes avgifter för sjukvård, läkemedel, tandvård och hjälpmedel har ökat successivt. Lägger man till detta även andra kostnadsökningar och försämrade förmåner blir kostnadstrycket på de grupper som mest behöver samhällets stöd och omvårdnad mycket hårt. Allt fler människor tvingas att av kostnadsskäl avstå från att söka vård och serviceinsatser. Detta innebär ofta ett större tryck på anhöriga, men leder framförallt till försämrad livskvalitet för den enskilde. Människor avstår från att ta ut medicin, lånar av släkt och vänner eller justerar själva ordinationen så att medicinen räcker längre. Enligt , regel 4, ska personer med funktionsnedsättning garanteras tillgång till stöd och service, inbegripet sådana hjälpmedel som bidrar till att de blir mer oberoende i det dagliga livet. Utvecklingen på hjälpmedelssidan har istället gått åt det hållet att den enskilde får betala mer och mer av sina hjälpmedelskostnader själv. För den som har en låg inkomst i form av förtidspension blir det ofta en prioriteringsfråga att skaffa nödvändiga hjälpmedel. Variationen i regler mellan olika kommuner är också stor vilket innebär att det kan medföra stora kostnader för den enskilde brukaren i en kommun medan grannkommunen erhåller hjälpmedel utan egenavgift. Det är den totala kostnaden som är avgörande för den enskilde. Varje höjning av en enskild utgift innebära oftast stora påfrestningar på en redan ansträngd ekonomi. Förutsättningarna för ett sammanhållet högkostnadsskydd avseende läkarvård, medicin, tandvård och hjälpmedel bör därför utredas.
mot · GS02So297 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa apoteksmonopolet. Varför kan man inte köpa huvudvärkstabletter eller näsdroppar i livsmedelsbutiken? Den frågan ställer allt fler svenskar. Svaret är läkemedelsmonopol. är ensamt om att ha ett statligt monopol på receptfria läkemedel. Apoteksbolaget har grundande haft detta monopol. kom generaladvokat i med sitt yttrande. Där säger han att "Apoteksbolagets monopol strider mot om fri konkurrens". Hans synpunkt väger tungt när domstolen ska ta ställning till det svenska ensamrätt att sälja receptfria läkemedel. Det finns goda skäl att tro att det går att åstadkomma effektivisering och därmed lägre priser genom fri konkurrens på detta område. Dessutom skulle fler svenskar få tillgång till läkemedel på närmare håll . Inte minst de som bor i gles- eller landsbygd. När det gäller handel med receptbelagda läkemedel bör även den kunna bedrivas av annan än . Detta förutsätter tillstånd till detaljhandel med receptbelagda läkemedel och farmaceututbildad personal tillgänglig . är ett av de europeiska länder som har minst antal apotek per invånare. Apoteken har dessutom internationellt sett mycket korta tider för öppethållande. Exempelvis kan nämnas att i finns bara ett enda apotek som har öppet dygnet runt. Få apotek och korta öppethållandetider har lett till långa väntetider, vilket är mycket sällsynt i andra EU-länder. Eftersom inte har några konkurrenter finns det inget incitament att förbättra servicen och korta köerna. Detta drabbar både kunder och personal. Det är viktigt att komma ihåg att det är få som fortfarande kämpar för det svenska apoteksmonopolet. Regeringens egen utredare menar i utredningen "att det är svårt att hitta aktuella motiveringar till ett bibehållande av Apoteksbolagets monopol". I utredningen kan man hitta flera argument för att avskaffa apoteksmonopolet. Ett av argumenten är att läkemedelsdistributionen kan effektiviseras genom konkurrens; därigenom kan man sänka statens kostnader för läkemedelsförsörjningen. Kostnadsminskningen är emellertid inget huvudargument, menar . Andra argument för en avmonopolisering är att det skulle medföra dynamiska effekter med en bättre anpassning till kundernas efterfrågan, farmaceuter skulle anställas av nya apoteksaktörer och av landstingen och därigenom skulle deras kompetens att utnyttjas bättre. Denna uppfattning delar han inte bara med oss, utan också med resten av och . Även har i en rapport klagat på den svaga konkurrensen inom den svenska läkemedelsdistributionen. Om vi tittar på våra grannländer kan man se att i kan vanliga affärer efter ansökan få tillstånd att sälja vissa men inte alla receptfria läkemedel. I fick detaljhandeln rätt att sälja receptfria mediciner. Det är hög tid att får konkurrens.
mot · GS02So300 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla personer skall ha egna hälsokort. När våra barn är små och man skall besöka barnavårdscentralen skall man ta med sig ett hälsokort där alla vaccinationer och besök noteras. Detta underlättar för oss som föräldrar att hålla reda på när våra barn fått olika vaccinationer och vi ser dessutom hur deras längd- och viktkurvor ser ut. När vi som vuxna besöker hälso- och sjukvården får vi ofta frågan när vi gjort besök senast och har man tur och inte är sjuk särskilt ofta är det svårt att komma ihåg när man sökte hjälp och varför. Om vi även som vuxna hade ett hälsokort som vi skulle ha med oss vid varje besök inom hälso- och sjukvården skulle vi där se och genom det komma ihåg när och varför vi senast sökte vård. Därför anser vi att alla personer skulle ha ett eget hälsokort.
mot · GS02So301 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till ett nordiskt samarbete inom komplementär- och alternativmedicinens område. Flera av de nordiska länderna har tagit flera steg på vägen för att genomföra , som antogs 2002, om att öka samverkan mellan skolmedicin och komplementär- och alternativmedicin. har ett forskningscenter och håller på att genomföra sin registrering. Även har forskningscenter och är precis i startgroparna för ett genomföra sin registrering och står inför beslut om registrering. har tagit ett litet steg genom beslut att registrera terapeuter inom komplementär- och alternativmedicin för att garantera yrkesskicklighet, och kommer snart utredningsförslaget om hur det ska genomföras. Det är viktigt att ta vara på varandras erfarenheter, lära och stötta varandra och ha ett forskningsutbyte. Detta underlättar även rörligheten för yrkesutövare mellan de nordiska länderna. Det finns ett nordiskt samarbetsorgan mellan terapeuternas branschorganisationer, NSK, där man haft en stor nytta av samarbetet. Det skulle gynna alla parter inte minst våra samhällsmedborgare om vi i tog initiativ till ett nordiskt samarbete kring samverkan mellan skolmedicin och komplementär- och alternativmedicin.
mot · GS02So302 · 2004-09-15 00:00:00 — Prioriteringsutredning avseende socialtjänst- och LSS-verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en prioriteringsutredning avseende socialtjänst och LSS-verksamhet. står mer än en miljon människor i utanför arbetsmarknaden. Det krävs därför radikala åtgärder för att fler ska kunna försörja sig genom arbete i stället för bidrag. Det är en förutsättning om vi ska kunna upprätthålla en rimlig välfärd . är bristerna i det svenska välfärdssamhället många, vilket har redovisats i diverse utredningar, i rapporter från myndigheter och i media. Inte minst har bristerna inom blivit tydliga. Intentionerna i gällande lagstiftning och kommunernas ekonomiska förutsättningar är i obalans. Detta faktum är frustrerande framför allt bland personal som arbetar inom . Allt oftare handlar samtalen bland lokala politiker och personal om budgetfrågor och behovet av besparingar i verksamheterna i stället för om framtida möjligheter, nya idéer och lösningar. Den kärva ekonomin i kommunerna innebär t ex att många äldre och fysiskt och psykiskt funktionshindrade inte får den hjälp de behöver för att uppnå en skälig levnadsnivå. Missbrukarvården har nedmonterats och därmed förlorat värdefull erfarenhet och kompetens. Lagstiftningen enligt socialtjänstlagen och lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) följs . Hemlösheten för missbrukare och psykiskt sjuka är ett allt större problem. Barn som far illa får inte alltid det stöd de behöver. Bara omkring hälften av alla anmälningar som gjordes ledde till utredning av kommunernas socialtjänster. Det råder brist på kontaktpersoner, ledsagare liksom familjehem. Barn som placeras har också ofta mycket stora svårigheter vilket leder till dyra placeringskostnader som nästan knäcker en redan ansträngd ekonomi. När kommunerna inte lever upp till lagstiftningens intentioner brukar tillsynsmyndigheten få regeringens uppdrag att utöka sin tillsyn. Det innebär inte sällan att tillsynsmyndigheten senare kan redovisa redan kända fakta i en rapport. I vissa fall kan tillsynen leda till vitesförelägganden som ytterligare försvagar den kommunala ekonomin och kan innebära neddragningar inom annan angelägen verksamhet. Den lagstiftande församligen får inte blunda för verkligheten. Det ekonomiska utrymmet för välfärden har krympt. Vi kan inte kräva att lokala politiker och tjänstemän ska kunna trolla fram pengar som inte finns. Det är därför hög tid att en prioriteringsutredning tillsätts som leder fram till en bättre balans mellan lagstiftning, ekonomi och tillämpning av lagarna. En prioriteringsutredning skulle även kunna påvisa vilka frågor som oundgängligen måste ligga på socialtjänstnivå.