ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N303 · 2004-09-29 00:00:00 — Överföring av länsanslagen till de kommunala samverkansorganen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om länsanslagets fördelning till samverkansorganen. När de kommunala samverkansorganen bildades överfördes av anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder från länsstyrelserna i berörda län till de kommunala samverkansorganen. i län och gäller att de båda regionerna har samma tilldelning som under försöksverksamheten, vilket innebär att av anslaget 33:1 förs över. Att inte hela anslaget går till samverkansorganen motiveras av regeringen med att länsstyrelserna har kvar uppgifter inom t ex områdena statlig sektorssamordning och jämställdhet som bör kunna finansieras inom länsanslaget. Fördelningen /gäller även för självstyrelseorganen och . Att de samverkansorgan som tidigare ingick i försöksverksamhet och de samverkansorgan som senare bildats har olika andelar av länets anslag, motsvaras inte av någon skillnad i deras uppgifter för övrigt. Samtliga samverkansorgan och och begärde att schablonfördelningen av anslaget skulle upphöra och att fördelningen på ett bättre sätt skulle spegla att samverkansorganen tagit över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna. Samverkansorganens agerande ledde till att några samverkansorgan fick av länsanslaget. Enligt regeringens förordning (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala utvecklingspolitiken ska den regionala utvecklingspolitiken bedrivas i enlighet med de regionala utvecklingsprogrammen och de regionala tillväxtprogrammen samt som medfinansiering av strukturfondsprogrammen. Som motiv för att låta delar av projektmedlen finnas kvar på länsstyrelserna har uppgetts att länsstyrelserna måste kunna medfinansiera fleråriga projekt som de beslutade om innan samverkansorganen bildades. I och med utgången av 2004 bör alla treåriga projekt som beslutat om ha rekvirerat samtliga tilldelade medel. ansvarar samverkansorganen för beredning av strukturfondsansökningar. De regionala projektmedlen används också som medfinansiering till EU-projekt. Det blir betydligt mer rationellt om all hantering av EU-projekt finns på ett och samma ställe. är det mycket svårt för regionernas projektägare att förstå varför vissa projektmedel hanteras av och andra av samverkansorganen. Systemet skulle bli väsentligt mycket mera lättöverskådligt gentemot dem som söker projektmedel respektive medfinansiering av EU-projekt om alla projektmedel fanns inom samma organisation. Jag anser att samtliga samverkansorgan skall beviljas av länsanslaget (33:1) på samma sätt som samverkansorganen i län och samt självstyrelseorganen och redan har. Vad som ovan anförts om länsanslagets fördelning till samverkansorganen skall ges regeringen till känna.
mot · GS02N309 · 2004-09-27 00:00:00 — anser att de s.k. gröna certifikaten är ett system som snedvrider konkurrensen på energimarknaden, dessutom verkar det inte uppfylla de mål som regeringen har satt upp. Eftersom vill återstarta beräknas inte fortsatta kostnader för avställningen . Utgiftsområde 21 Energi 2005 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Utgiftsområde 21 Energi 2006 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid -320,3 -635,3 Utgiftsområde 21 Energi 2007 Insatser för effektivare energianvändning Stöd till introduktion av vindkraft Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid
mot · GS02N310 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verksamheter som finns på en marknad skall konkurrensutsättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens primära ägande skall bestå i infrastruktur och tillväxtskapande verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs i syfte att avveckla statliga verksamheter som är direkt marknadsanknutna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statlig verksamhet som bedrivs i form av monopol inte skall åläggas avkastningskrav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reavinster från försäljning av statlig egendom används för att reducera statsskulden.1 1 Yrkande 5 hänvisat till FiU. Staten är ägare och bedriver en mängd verksamheter som är väl anpassade till en marknad. Grundprincipen för dessa verksamheter är att de bör bedrivas på ett konkurrensutsatt sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Samhällets ägande bör vara inriktat på områden där förutsättningar ges för samhällets utveckling. Självklara sådana områden är vägar, järnvägar, eldistributionsnät och telestationer. Vem som utför transporterna på vägarna, järnvägarna eller förmedlar elektricitet via elnäten eller telefoni via telenätet är inte ett primärt statligt åtagande och bör därför skötas på en konkurrensutsatt marknad. Detta bör ges regeringen till känna. Undantag från grundregeln kan göras då marknaden inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Statens kvarvarande ägodel i bör därmed bibehållas i statlig ägo. Verksamheter som bedrivs via SJ, och delar av bör däremot avvecklas. En översyn och ett principbeslut om avveckling av marknadsanpassad verksamhet bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Kvarvarande verksamheter som bedrivs i monopolliknande former skall inte åläggas avkastningskrav, då detta är att likna vid en fiskal hantering. Undantag från regeln kan göras om verksamheten är betingad av regionalpolitiska skäl eller folkhälsoskäl. Detta bör ges regeringen till känna. Avvecklingen av statlig egendom, i enlighet med förslaget, bör lämpligen användas för reducering av statsskulden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N312 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitikens betydelse för tillväxt och utveckling i län. län har tyvärr drabbats av många varsel och företagsnedläggningar. är det så att län befinner sig i en dynamisk utveckling. har flera tunga företagsinvesteringar beslutats till länet, och turistnäringen har ökat kraftigt. Med mer än tre miljoner årliga besökare är län en av främsta turistregioner. Länet ligger också i framkant med bredbandsutveckling, och skogs- och jordbruksnäringen visar fortsatt tillväxt. Framtiden ser därför på flera områden god ut, medan det på andra är stora svårigheter. Varje företag, industri eller satsning är beroende av goda grundförutsättningar för att kunna bygga upp och bevara en god fungerande verksamhet. En av dessa grundförutsättningar handlar om tillgången till kostnadseffektiv energi. Snabba eller oförutsägbara prisstegringar riskerar att sänka många mindre entreprenörer. För skogs- och jordbruksnäringen innebär energikostnaden en ansenlig del av de totala kostnaderna. I län finns även små industrier, bland annat handlar det om alla verksamma inom glasindustrin - en förhållandevis liten bransch, men en nyckelnäring i regionen som starkt bidrar till den stora turismen. Glasindustrin är känslig, och antalet sysselsatta har mer än halverats . krävs hög avkastning för att näringen ska kunna vara kvar i landet. Vi vill slå vakt om de förutsättningar som behövs för att även fortsättningsvis ska kunna ha en livskraftig bygd i olika delar av . Alla investeringar och innovationer är nödvändiga för att ska kunna ha den tillväxt som utgör grunden för vår gemensamma välfärd. Denna insikt bör därför prägla den svenska energipolitiken.
mot · GS02N316 · 2004-09-30 00:00:00 — Intyg för att starta eget tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringskörkort för företagare. startas en mängd nya företag i vårt land, vilket är bra på alla sätt. finns dock inga krav på förkunskaper om branschvana och inte heller krav på kunskaper om lagar och regler om exempelvis bokföring, bokslut eller arbetsgivaravgifter. Det största problemet, åtminstone ur konsumenternas perspektiv, är dock den begränsade kompetensen som vissa nystartade entreprenörer har i sitt yrkesutövande. Detta leder till att kunden får ett icke professionellt utförande av tjänsten samt att det finns stora risker för den enskilde näringsidkaren som tagit på sig ett stort ekonomiskt åtagande som kompetensen inte riktigt räcker till. Det bör därför ingå i uppdrag, som hanterar registrering av nya företag, att kunna ställa krav på uppvisande av någon formell handling som stöd för att den enskilde har tillräcklig kompetens inom det område där han önskar starta sin affärsverksamhet. Det behöv en form av näringskörkort där såväl dokumenterat yrkeskunnande som grundläggande kunskaper i bokföring, skatter och avgifter ska kunna styrkas. Branschorganisationerna behöver också stärka sitt arbete med att hitta olika former av certifieringssystem för att stärka konsumentens skydd och även kvalitetssäkra sin egen bransch.
mot · GS02N317 · 2004-09-28 00:00:00 — Regionala för kunskapsutveckling i små och medelstora företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla regionala för kunskapsutveckling i små och medelstora företag. konkurrenskraft bygger på att vi kan fortsätta att utveckla nya idéer, produkter och företagande. Våra framtidsbranscher finns inom nanoteknik, biokemi, medicinteknik, fordon, telekom och självfallet i våra basnäringar gruv, stål och skog, områden som vi behöver lära oss mer kring för att fullt ut nyttja det som forskningen inom dessa sektorer har kommit fram till. Det sägs allmänt att tillväxten gror i små och medelstora företag. Fokus måste för framtiden förskjutas från utflyttardirektörernas katastrofteorier till hur vi långsiktigt kan skapa tillväxt och trygga investeringar för välfärden i . De små och medelstora företagen är även viktiga för hela samhällsekonomin inte minst genom att de utgör en mycket viktig del av de stora företagens totala försörjningskedja. För att dessa företag ska växa och bli större behöver de ha näring, fram för allt i form av kunskap. Att vara småföretagare och utbilda sig för att utveckla sitt företag är en tidsekvation som sällan går ihop med andra krav som livet ställer som familj, hem och fritidsintressen. behöver de få del av spjutspetskunskap för att kunna få sina företag att växa och utveckla sina produkter och engagera flera medarbetare. För att tillgodose behovet av ett ökande kompetensbehov med flexibilitet behövs inte bara universitet och högskolor. Det behövs också mötesplatser där det går att omvandla nya rön till produkter med praktisk tillämpning i våra företag. behöver därför nya organisationer byggas upp som kan möta framtidens behov hos såväl företagare som utbildningsväsen och forskare och som kan bidra till att skapa allianser mellan industri, fackföreningsrörelse och samhälle. En lösning skulle kunna vara att bygga upp regionala som naturligtvis skall ha en lokal förankring, men för att de ska bli effektiva bör de placeras regionalt. Med fler regionala skulle utbildningsbehov och tidsdisponering av fortbildning och kurser kunna anpassas efter det reella behovet hos småföretagarna. Dessa regionala skulle även fylla en viktig kontaktfunktion mellan samhällets myndigheter och företagarna. Regionala kan också utvecklas till att bli en mötesplats för kunskapsmiljöer, innovationer, forskning, kvalitetsutveckling och utvecklas till den plats där den mänskliga kraften blir viktig när företagare möter företagare och där de tillsammans kan diskutera och initiera utveckling av nya idéer och produkter som gynnar såväl tillväxt som välstånd i vårt land.
mot · GS02N318 · 2004-09-28 00:00:00 — Ökad forskning kring inköp tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning inom området inköp. är ett mycket utrikeshandelsberoende land. Vi har värnat frihandel och vårt välstånd bygger till stor del på att vi har varit lyckosamma i våra handelsförbindelser med andra nationer. Behovet av utbildning och forskning inom handelsområdet har också alltid varit högt prioriterat i svenskt undervisningväsende men har resurserna i största mån koncentrerats på dem som skall sälja svenska produkter, medan inköpssidan av handeln har blivit eftersatt. Våra svenska exportprodukter innehåller numera en alltmer ökande andel importerade detaljer och vår offentliga sektor använder också mer produkter som är importerade. Dåär det än mer viktigt hur inköpen av importerade produkter hanteras. För framför allt små och medelstora företag gror tillväxt i de små och effektiva utgifterna. Därför behövs mer utbildning och forskning kring hur inköpen kan optimeras, inte minst för att bibehålla svensk konkurrenskraft. bedrivs i princip ingen forskning inom inköpsområdet, vare sig för privat eller offentlig upphandling. För att öka konkurrenskraft behöver vi satsa på forskning och utveckling. Det är då viktigt att även satsa på utveckling inom inköpsområdet som länge har blivit eftersatt. Behovet av kunskap inom detta område är stort och ökar.
mot · GS02N319 · 2004-09-30 00:00:00 — Utveckling av det jämtländska näringslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av det jämtländska näringslivet. står inför stora förändringar, om den militära verksamheten i länet försvinner. Länets näringsliv kämpar med de konkurrensnackdelar som gleshet, långa avstånd och andra liknande förhållanden i landets norra delar innebär. För att kunna utveckla olika verksamheter och tillskapa nya behövs det många olika åtgärder från statens sida. I första hand krävs det tillgång till riskvilligt kapital. Det är viktigt att staten tar ett ansvar för bildandet av ett regionalt riskkapitalbolag. Andra åtgärder som är viktiga är högre utbildning och forskning för att höja spetskompetensen inom de områden där vi har regionalt naturliga förutsättningar att vara bäst i . Det handlar om besöksnäring, naturturism och framför allt vintersport. Med hjälp av statligt stöd kan /Åre utvecklas till . Det är en del i arbetet för att få ett hit. Jordbruk är en betydande näring i . Dagens småskaliga ekologiska livsmedelsproduktion kan utvecklas vidare och behöver därför särskilt stöd. Träteknik och kraftproduktion är områden med stor tillväxtpotential och kräver särskilda utbildnings- och forskningsresurser till . Det finns goda utvecklingsmöjligheter för . För att de ska kunna realiseras krävs det brett samarbete mellan kommunerna, , näringslivet och olika statliga myndigheter.
mot · GS02N324 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara obligatoriskt att () följer etiska regler och miljöregler liksom grundläggande regler för arbetsrätt, och konventionen om mänskliga rättigheter. () utfärdar exportkreditgarantier till företag som en försäkring mot uteblivna betalningar från köparen, när det gäller export. EKN kan även försäkra mot politiska risker t.ex. krig, lagändringar och revolutioner. När EKN skall bevilja en exportkreditinvesteringsgaranti ansöker det exporterande företaget om en garanti. En handläggare på EKN bereder ansökan, därefter beslutar myndigheten om garanti skall utgå eller ej. I beslutet beskrivs vad som försäkras och om vilka villkor som gäller. Det är risken, försäkringsbeloppet, kundens kreditvärdighet m.m. som bestämmer premien. Om det exporterande företaget tycker att garantin är till dess fördel, betalar det premien, och garantin träder i kraft. Om företaget inte får sin betalning för leveranser, kan det kräva ersättning från EKN. EKN försöker i sin tur få tillbaka de pengar som skulle betalats till företaget. Den löpande verksamheten finansierar EKN genom exportföretagens . Men den kapitalstock som EKN handhar kommer från skattemedel. Det är även staten som är den slutgiltiga garanten om affärerna går fel. En av förklaringarna till att EKN:s garantier är så fördelaktiga är att EKN inte har samma vinstkrav som vinstdrivande försäkringsbolag. EKN behöver en bättre miljöpolicy. Den nuvarande policyn har en del brister. Den viktigaste åtgärden är en obligatorisk miljögranskning för samtliga projekt som kan få en negativ konsekvens på miljön. Den regeln som gäller säger att projekt för skall genomgå en miljögranskning. Det behövs tydliga riktlinjer för vilken miljöpåverkan som är acceptabel, och vad som inte är det. skall ett projekt som har stark negativ miljöpåverkan avslås, men det finns inte klara regler för vad som är en stark negativ miljöpåverkan. har skrivit under , och konventionen om mänskliga rättigheter. Dessa konventioner anser att de företag som erhåller exportkrediter från EKN måste följa. Det bör vara ett krav EKN sätter på företagen för att staten skall garantera krediten. Inom detta område bör kunna vara ett föregångsland vad gäller krav på våra exportföretag som uppbär garantier av staten. Detta bör för regeringen tillkännage som sin mening.
mot · GS02N329 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt centrum för vindkraftsinformation som knyts till Högskolan på . Vindkraften spelar en viktig roll i omställningen av energisystemet. Målet är att öka mängden el från förnybara energikällor med . Högskolan på har ett centrum för vindkraftsinformation som kan nås via hemsidan . Syftet med centret är att samordna och utveckla forskning och utbildning inom området samt att försöka få till stånd ett nationellt centrum för vindkraftsinformation. Redan föreslog att ett informationcenter för vindkraft skulle bildas. har en unik situation när det gäller vindkraft. Det finns mer än 150 vindkraftverk i drift, i olika storlekar och av olika fabrikat, lokaliserade såväl i inlandet, vid kuster som till havs. vindkraftsetableringar är föremål för forskning som utförts av olika intressenter. Högskolan på har en god kunskap om vindkraft och vad som är viktigt vid etablering av vindkraft. Det är kunskaper som är värda att sprida till beslutsfattare vid kommuner och länsstyrelser och till producenter av vindkraft. Det finns ett stort behov av objektiv information och rådgivning. Högskolan erbjuder utbildning i ämnet vindkraft. fick 28 ingenjörer från olika delar av en grundläggande utbildning om vindkraft. Utbildningen ingår i en fem veckors kurs finansierad av Sida. De asiatiska kursdeltagarna kommer bland annat att lära sig göra produktionskalkyler och miljökonsekvensanalyser med ett specialprogram för datorer för att utveckla bra projekt i sina hemländer. Det är inte första gången utbildning ges till deltagare från andra länder. Arbetet med att bilda ett nationellt center för vindkraftsinformation har bedrivits som projekt och uppvaktningar har gjorts hos Miljö- och Näringsdepartementen för att få fortsätta arbetet med inriktning på ett nationellt center. Det har visat sig att behovet av en samordning av erfarenhet och kunskap om vindkraften är stort om vi skall kunna nå målet att öka mängden el från förnybara energikällor. Utbyggnaden av vindkraft handlar mycket om hantering av konflikter som ofta aktualiseras på olika nivåer: mellan stat och kommun, mellan kommuner samt mellan kommuner och enskilda. Målsättningen på nationell nivå har inte alltid förankring bland dem som har ansvar för genomförandet. Med dagens utbyggnadstakt kommer, enligt centrum för vindkraftsinformation vid på , det av fastställda utbyggnadsmålet att uppnås först . Även i vårt närområde kring kan de svenska erfarenheterna av vindkraftsetableringar vara till nytta. Den planerade etableringen av ett Östersjöcentrum på kan vara en länk för kontakter även för etablering av vindkraft i de nya EU-länderna kring . Den möjlighet till samarbete som kan erbjudas genom Östersjöcentrum förutsätter att det tas ett beslut om ett nationellt centrum för vindkraft vid på .
mot · GS02N330 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av de vinstpengar som betalar in till staten skall fonderas för att kunna användas när centrum av måste flyttas. Gruvnäringen i har förekommit och har en oerhört stor betydelse för arbetsmarknaden i länet. I finns en av de största järnmalmsfyndigheterna och en av gruvor där har varit i bruk . De ådror av järnmalm som man bryter malm i kommer att vara slut och då behöver man bryta malm i den ådra som ligger alldeles under centrum av stad. Det kommer att innebära sprickbildningar i marken och många av de byggnader som finns i staden kommer att behöva flyttas. Det handlar om t.ex. och även . Även järnväg och vägar måste flyttas. Detta är förenat med enormt höga kostnader, som kommun inte har en möjlighet att finansiera själv. Staten måste därför ta sitt ansvar och vara behjälplig med resurser till denna "flytt" av stadens centrum. Ett lämpligt sätt att hitta pengar till detta borde vara att staten fonderar en del av de vinstpengar som betalar in till statskassan. Det skulle kunna bli mycket pengar som då finns i denna fond och som kan användas den dag som man måste påbörja flyttningen av .
mot · GS02N331 · 2004-09-29 00:00:00 — Utredning om återföring av vattenkraftsmedel begär att regeringen låter utreda ett system för återförande av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där produktionen sker enligt vad i motionen anförs. Vattenkraften är en viktig källa till välstånd, både historiskt och framöver. Hela av vattenkraftsproduktionen sker i de sju skogslänen. De viktigaste vattenkraftskommunerna är , och , där ca vattenkraft produceras eller av landets produktion. De stora vattenkraftstillgångarna i skogslänen har emellertid främst skapat tillväxt någon annanstans och inte i de bygder som släppt till sitt strömmande vatten. I vattenkraftskommunerna är de tydligaste spåren av de rikedomar som produceras här skador och förändringar i landskapet, stagnerande samhällen, åldrande befolkning och ett förödmjukande bidragsberoende. Detta är en oacceptabel - och djupt orättvis - situation, som måste brytas. måste den kreativitet och den skaparkraft som också finns i dessa bygder få möjlighet att blomma upp med full kraft. behöver en regional utvecklingspolitik som ger alla delar av landet förutsättningar att skapa tillväxt. Det är viktigt att kommuner och regioner får tillgång till stabila och förutsägbara inkomster. Vattenkraftskommunerna bör därför få del av de stora värden som skapas lokalt. Frågan om återbäring från vattenkraften, tillsammans med ett rättvist skatteutjämningssystem och en god nationell regional utvecklingspolitik, är avgörande för att alla delar av landet ska ges förutsättningar för tillväxt och utveckling. I finns ett väl fungerande system för återföring av vattenkraftsmedel till kommuner och fylken. återförs ett bruttobelopp om ca 3 miljarder Nkr. Efter avräkning i skatteutjämningssystemet blir nettotillskottet ungefär hälften, ca 1,5 miljarder Nkr. Genom detta system har många norska fjäll- och glesbygdskommuner getts förutsättningar till en positiv utveckling, som står i bjärt kontrast till situationen för motsvarande kommuner på den svenska sidan av Kölen. Föreningen (), med 41 medlemskommuner med sammanlagt över 600 000 invånare, arbetar för att ett liknande system som det norska ska införas även i vårt land. Återbäringen till vattenkraftskommunerna är en kompensation för de intrång och skador i naturen som kommunerna åsamkas och som försvårar eller hindrar utvecklingen av turism, skogsbruk, jakt, fiske med flera näringsgrenar. Återbäringen ska också ses som ett bevis för det värdeskapande som sker i de bygder som släppt till sina forsar till kraftproduktionen. strömmar värdena till för att sedan till en mindre del komma tillbaka i form av regionalpolitiskt stöd. Detta ger det falska intrycket att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare när de i själva verket är stora bidragsgivare till den gemensamma välfärden i vårt land. På uppdrag av FSV har Bo Mårsäter presenterat en utredning om vattenkraften och vattenkraftskommunerna, "Från kungsådra till skattekälla". Denna utredning ger en bra grund för ett fortsatt arbete på att utforma ett svenskt system för återföring av vattenkraftsmedel. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att utforma ett sådant system.