ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T420 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillser att klassificeras som . Strålkastarljuset riktas åter mot mot bakgrund av den senaste tidens diskussioner kring huruvida kan fortsätta tillverka bilar i . 10 000-tals jobb står på spel inom bilindustrin, varav många hos underleverantörerna i hela regionen. Statsministern klargjorde i regeringsdeklarationen vid öppnande att vägen skall byggas ut och förbättras. Det var också näringsminister klara besked vid ett personligt besök på , enligt uppgift till oss. brådskar det också med ett besked från regeringen om att den önskar en omklassificering av väg 45 från riksväg till . for Europe (UNECE) i som ansvarar för klassificering av vägar meddelade att ett positivt beslut kan tas . Det enda som krävs är att regeringen i det berörda medlemslandet "uttalar en avsikt att höja standarden på vägen". Så sent som yttrade trafikutskott i betänkande 2003/04: TU:10: "Regeringen förutsätts noga överväga frågan - och - om det visar sig möjligt, arbeta för att omklassificeras till ." Utöver stats- och näringsministrarnas aktuella löften om ombyggnad av vägen, tillkommer en rad förbättringar att ske på andra delar av vägen inom ramen för planering och budget. Vi kan också konstatera att vägen får en allt större betydelse inom och som turistväg. Med de nya medlemsländerna och ständigt växande trafik måste vägen få en gemensam utmärkning i hela , det vill säga även i . börjar på och löper genom hela som . I klassas den plötsligt ned och löper som vanlig riksväg genom inland. är den felande länken i klassificeringen av det europeiska vägsystemet. Kommuner och regioner längs vägen har försökt påvisa hur en klassificering som kan bidra till nya jobb och tillväxt i inlandet. Frågan är hur långt regeringen har kommit i sina överväganden. Så vitt vi kan se föreligger nu tillräckligt underlag för att skyndsamt meddela FN i att en omklassificering kan ske till .
mot · GS02T421 · 2004-10-04 00:00:00 — Parkeringstillstånd för personer med osynliga funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra skrivningen i trafikförordningen från "rörelsehindrade personer" till "personer med funktionshinder". tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall meddela föreskrifter om att personer med osynliga funktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigade till särskilt parkeringstillstånd enligt 13 kap. 8 § trafikförordningen. På grund av den formulering som återfinns i 13 kap. 8 § trafikförordningen drabbas människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personer som har nedsatt funktion i matsmältningskanalen, menligt när det gäller att få parkeringstillstånd utfärdade. Termen "rörelsehindrad" är i den av antagna handikapplanen ersatt med termen "funktionshindrad". I trafikförordningen hänger dock den gamla formuleringen kvar, vilket leder till att personer med nedsatt funktion i inre organ inte omfattas av 13 kap. 8 § TrF. Genom att ändra skrivningen i 13 kap. 8 § TrF om "rörelsehindrade personer" till "personer med funktionshinder" undanröjs de hinder som utestänger personer med nedsatt funktion i inre organ från att erhålla särskilt parkeringstillstånd. är den myndighet som enligt 13 kap. 9 § TrF har rätt att meddela föreskrifter om utformningen av parkeringstillstånd för personer med rörelsehinder. får vidare meddela föreskrifter om hur parkeringstillstånd för rörelsehindrade skall användas. Det är av stor vikt att tillkännager för regeringen som sin mening att utformande av föreskrifter för parkeringstillstånd för rörelsehindrade förtydligas så att personer med nedsatt funktion i matsmältningskanalen omfattas av 13 kap. 8 § TrF.
mot · GS02T425 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att rusta upp vägnät. Det är nödvändigt att rusta upp vägnät om näringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. Ingen del av landet har så stor del tjälavstängd väg i procent av den totala väglängden som . Enligt Region stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet och inte minst för skogsbruket, såväl inom sågverksindustrin som massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvalitetskraven på råvaran genom krav på färskt nyavverkat virke och att minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager vid industrin och kräva "just in time-leveranser" från skogen. För att det ska vara möjligt att klara den utvecklingen och den globala konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagringskostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade natur borde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken, som bör tjälsäkras, för att på så sätt skapa ett s k "Robust stråkvägnät". Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till . Till det kommer ca för att åtgärda , inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta även fortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd.
mot · GS02T430 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färjeleden i . Färjeleden i fungerar som en allmän led och är central för skärgårdens och kommunikationer. Det är orimligt att den skall klassas som enskild och inte som allmän och att det skall vara så dyrt för skärgårdsbor att ta sig fram med färjorna. beslöt regeringen att ta ett större ekonomiskt ansvar för färjetrafik mellan och i kommun. Färjeleden blev härigenom omklassificerad från enskild till allmän. Samma sak borde också gälla för färjeleden i . har skrivit till och regeringen om att få denna vattenväg klassad som allmän väg, men hitintills fått avslag. Staten har ett ansvar som regeringen inte verkar vilja ta. Det är dags att den här färjeleden får sin rätta status och att skärgårdsborna får rättvisa och rimliga transportmöjligheter på färjeleden.
mot · GS02T433 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbtågsförbindelse mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av bandelen mellan och . har frågan om snabbtågsförbindelse Halmstad-Varberg-Stockholm via varit aktuell. Utredningar har visat att underlaget är väl så stort som på många andra snabbtågssträckor. är ett befolkningstätt område och belastningen på miljön från vägtrafiken är omfattande. Varje insats som kan minska vägtransporterna är av godo. är det oftast flyg som används för resor mellan denna del av och huvudstaden. Tåget skulle bli ett fullgott alternativ om direkttåg sattes in på den nämnda banan. Från södra och mellersta är det inte möjligt att komma med tåg till till aktiviteter som börjar , i stället blir det bilresor till flygplatserna och flyg till . Dagens tågtrafik går via , där belastningen på järnvägen runt är mycket hög. Trafiken på ökar och det är ofta fullt på tågen. Problemen är stora också med kapacitet på stationsområdet och det är svårt att sätta in fler tåg. Därför skulle en direktlinje från både öka möjligheten att åka tåg till huvudstaden och minska belastningen på . En viss upprustning av bandelen mellan och är nödvändig för att få ner restiden. Det skulle naturligtvis vara till fördel även för den ökande pendeltrafiken på banan.
mot · GS02T435 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . är ett av största flygfält, som har en bana med stor bärighet för de största planen att landa. Den är också utrustad med den modernaste tekniken. Flygplatsen var militärflygplats med tre asfalterade sidobanor, nätverk av vägar, hangarer och verkstäder för test och övning. Den är också färdig att användas som inlandets charter- och fraktflygplats och är också ett nav för näringslivsutvecklingen i kommunens östra del med gruvnäring, turism, verkstad, träindustri m.m. Flygplatsen är också en förutsättning för det regionala tillväxtprojektet (fordonstest, militära test och utbildning, NBC-övningsfält, incoming charter). är också ett nav för näringslivsutvecklingen i grannkommunen , där gruvindustrin, turismen, träindustrin och elektronikbranschen är väl utvecklade. På grund av det långa avståndet till större städer med flygplatser är och beroende av att flygtrafiken till och från existerar och fungerar. Alternativa transportlösningar saknas och därför är det av yttersta vikt att Rikstrafiken väger in den så viktiga flygplatsens betydelse för näringslivsutvecklingen i dessa kommuner när upphandlingen sker.
mot · GS02T438 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av miljö- och säkerhetsarbetet i och runt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att samordna befintliga resurser för ett säkrare . ständigt växande fartygstrafik är oroande, inte minst av miljöskäl. beräknades trafiken till ca 21 000 passager. har antalet närmast fördubblats. En ytterligare fördubbling väntas inom de närmaste decennierna, framför allt genom ökningen av fartyg från ryska oljehamnar som är under kraftig utbyggnad. Härtill kommer den täta färjetrafiken mellan och , vilket sammantaget gör till världens mest trafikerade sund. Så gott som sker grundstötningar i sundet där det endast finns kvastprickar som vid stark ström inte syns ovan vattenytan. Ett antal fartygskollisioner har också förekommit i . Särskilt utanför inträffar många incidenter mellan fartyg som angör eller lämnar hamnarna och nord-sydgående trafik. har det inträffat nio kollisioner och 29 grundstötningar enbart i Drogden enligt de danska sjöfartsmyndigheterna. rymmer ett koncentrat av den växt- och djurvärld som finns i skandinaviska vatten. är dessutom det enda kustvatten där trålfiske varit förbjudet och utgör därför ett mycket värdefullt referensområde i miljöövervakningssammanhang. I de kustnära områdena övervintrar stora populationer av sjöfåglar. Badstränderna utnyttjas både av en stor lokalbefolkning och av en mängd turister och har ett mycket högt rekreativt värde. Med tanke på säkerhet och miljöskäl bör regeringen få till uppgift att göra en översyn över . Den nuvarande situationen kräver att säkerheten rörande fartygstrafiken starkt förbättras. Detta skulle kunna ske genom inrättande av ett dygnetruntbemannat VTS-center () av hög standard. Vidare kan man överväga att införa lotsplikt för tankfartyg och fartyg med farligt gods. Marinens sjöinfocentral i har en god organisation som emellertid kan nyttjas till ännu fler uppgifter. har man 2 huvuduppgifter: övervakning av främmande stats- och örlogsfartyg för Marintaktiska kommandot och delgivning av ett samlat sjöläge till . På begäran samverkar man även med polis och tull vid pådrag till sjöss. Den överkapacitet som ofta finns skulle utan tvekan kunna övervaka fartyg med risklaster som passerar området. En sådan ambitionshöjning skulle inte medföra några extra kostnader utöver dagens. Däremot ett bättre utnyttjande av tilldelade medel. I är det vanligt att flera myndigheter har närliggande uppgifter, t.ex. , och Marinen. Det är väl troligt att både Kbv och SjöV känner sig ansvariga i en sådan övervakning. Marinen är dock den enda myndigheten som har ett heltäckande radarsystem med väl utbyggt radiosamband. En sådan övervakningsuppgift borde, även om annan myndighet är ansvarig, kunna delegeras till sjöcentralen. Flyg går att styra med övervakning. På motsvarande sätt borde fartyg vara möjliga att styra och lägesidentifiera med den teknik som redan finns utbyggd. borde vara det land runt som tar initiativ till en överenskommelse om säkrare fartygstrafik i och speciellt i .
mot · GS02T441 · 2004-10-03 00:00:00 — Europaanpassade hastigheter för Ostlänken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ostlänkens utbyggnad anpassas till europeisk höghastighetsstandard. är ett konkurrenskraftigt och miljövänligt trafikmedel som bör byggas ut inom och mellan länderna i . Olika gränsöverskridande projekt planeras därför, t.ex. Europakorridoren från till . Framtidens järnvägar kommer att byggas för högre farter och kommer att i ökad utsträckning att kunna konkurrera ut en hel del flygtransporter, vilket ger betydande miljövinster. Europakorridoren tillsammans med Götalandsbanan till kommer att betyda mycket också för regional utveckling och tillväxt i Syd- och . Det är därför viktigt att de planerade utbyggnadsobjekten av ostlänken i och ges hög prioritet under kommande planeringsperiod. Detta bör ges regeringen till känna. Hastighetsstandarden för de nya järnvägarna måste snart bestämmas. Det är mycket viktigt att som hastighetsstandard för de inledande objekten välja . Detta sätter standarden för hela utbyggnaden, och möjliggör att Götalandsbanan och Ostlänken blir en fullvärdig del i det europeiska höghastighetsnätet.
mot · GS02T445 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra en kapacitetsöversyn av trafiksystemet, på järnväg, i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt påbörja utbyggnaden av spårkapaciteten på sträckan . Satsningen på tågtrafik i är en succé. Såväl och som Bergslagspendeln är väl fungerande men underdimensionerade under de mest frekventa tiderna. För att höja kapaciteten kan såväl ökad spårkapacitet som nytt och effektivare tågmaterial användas. En översyn av kapacitetsförstärkande åtgärder i spårsystem, utanför , är därför nödvändig. Detta bör ges regeringen till känna. En nyckelfråga är trafiksituationen i . Utbyggnaden av Mälartunneln/är ett av de två trafikhämmande objekt som behöver åtgärdas. Detta objekt är dock under planering med färdigställande . Det andra objektet är spårutbyggnaden på sträckan . Utifrån ett Västmanlandsperspektiv är utbyggnaden av den sträckan helt avgörande för tilltron till en gemensam arbetsmarknad i . Trafiksituationen under högfrekventa tider är kaotisk. Dubbelspår för den nationella trafiken, framtidsinriktad spårkonstruktion och ett miljövänligt utförande är akuta åtgärder som måste prioriteras. Dagens situation där pendeltåg hämmar den nationella trafiken är inte framtidsinriktad. För att klara hela detta perspektiv erfordras ett fyrspårsalternativ för sträckan . Vid en omedelbar planeringsstart kan sträckan vara färdigställd . Mot bakgrund av dagens kaotiska läge är detta ett alltför långt perspektiv. Tilltron till järnvägens förmåga att klara den politiska målsättningen om ett ökat resande via tåg undermineras. Det är därför viktigt att snabbt genomföra erforderliga beslut för att erbjuda resande rimliga restider i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02T447 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långa handläggningstider vid körkortsingripanden. Rutinerna vid fall där det är aktuellt med återkallelse av körkort och körkortstillstånd måste ses över. är handläggningstiderna oftast oacceptabelt långa, vilket är särskilt påfrestande för unga personer där prövotid löpte för händelsen som medfört återkallelse av körkort. Ett fall ur verkligheten visar följande: en ung person med nytaget körkort och vars prövotid löpte gjorde sig skyldig till vårdslöshet i trafik. meddelar att med anledning av vad som inträffat överväger den, med stöd av körkortslagen, ett körkortsingripande, vilket betyder att körkortet återkallas eller att varning meddelas. Efter det att den berörda personen fått tillfälle att yttra sig beslutar att återkalla körkort och körkortstillstånd. Då har det gått sedan trafikbrottet ägde rum. hade personen i fråga kvar sitt körkort och kunde köra bil i vanlig ordning. Ådömda böter betalades. Den orimligt långa handläggningstiden innebar lika lång psykisk påfrestning för den berörda personen med oro och vånda över vad som skulle hända. Dessutom kan så lång handläggningstid medföra ekonomiska nackdelar såtillvida att t.ex. halkkörningsprovet kanske måste göras om, eftersom godkänt resultat av det bara gäller . Den långa handläggningstiden kan även ifrågasättas ur ett annat perspektiv. Från såväl fotgängarens som den fordonstrafikerande allmänhetens synpunkt måste det betraktas som otillfredsställande att någon får hålla på att köra bil efter det att vederbörande gjort sig skyldig till sådan vårdslöshet i trafik att den enligt körkortslagen leder till återkallelse av körkort. Det relaterade fallet är inte unikt. De orimligt långa handläggningstiderna vid körkortsingripanden är inte bra för den som gjort sig skyldig till trafikbrott och inte heller för den allmänna trafiksäkerheten. Därför måste de förkortas.
mot · GS02T448 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. har när det gäller trafiksäkerhet målet att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är , där speciellt sträckan har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan . Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed ocksåöka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. I regionen och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (Public-Private Partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig.
mot · GS02T455 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i regler och lagar som gör det möjligt för färjetrafiken mellan och att klassas som allmän färjeförbindelse och därmed kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. Färjeförbindelsen mellan och Visingsöär av avgörande betydelse inte minst för de boende och näringslivet på men också naturligtvis för turisttrafiken. har arbetat för att färjeförbindelsen ska bli en allmän färjeförbindelse och därmed också kunna övergå från kommunalt till statligt huvudmannaskap. En förutsättning för förändringen har varit att avgiftsbeläggningen ska kunna vara kvar, liksom bokningsrätten samt godshanteringen och varuleveranserna. Den så kallade om bidrag och regler för enskilda vägar, som behandlade frågor rörande färjor, lämnade sitt slutbetänkande . deklarerade dåvarande näringsminister i en interpellationsdebatt att han var positiv till att färjetrafiken mellan och klassades som allmän färjeförbindelse. Han förklarade dessutom att han var beredd att medverka till förändringar i lagar och regler för att se till att en utveckling i den riktningen skulle kunna åstadkommas. gav infrastrukturminister i ett frågesvar ett liknande besked. I ett frågesvar förklarade statsrådet att hon övervägde att behandla frågan om färjorna i en transportpolitisk proposition . I ett brev till vädjar och till statsrådet att påskynda beredningen i så att ett beslut i huvudmannaskapsfrågan kommer till stånd möjligt. och näringslivsföreningen pekar på möjligheten att, om det är så att frågan om Visingsöfärjans framtid behandlas tillsammans med andra mera komplexa frågor, bryta ut just den frågan och behandla den separat. Det finns starka skäl att instämma i det som och näringslivsföreningen anför. Regeringen måste nu gå från ord till handling och lämna de förslag om förändringar i lagar och regler som krävs för att en positiv lösning för Visingsöfärjan ska kunna förverkligas.
mot · GS02T457 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtiden för och den svenska flygtrafiken sett ur ett transportpolitiskt perspektiv. , , överväger att sluta driva några av verkets 19 flygplatser, gjorde mediauppgifter gällande . Skälet är den utdragna flygkrisen som har slagit hårt mot trafiken på LFV:s flygplatser. En av de flygplatser som därefter har nämnts vara särskilt i farozonen är . Uppgifterna från sätter allvarliga frågetecken för den framtida verksamheten på flygplatsen. spelar en viktig roll för en region som just nu präglas av tillväxt och framtidstro. När mindre flygplatsers vara eller icke vara diskuteras är det alltid angeläget att ha såväl inrikestrafiken som transferflyget till flygplatser med frekvent utrikestrafik i åtanke. Utan väl fungerande flygplatser runt omkring i landet kommer även flygtrafiken på de svenska luftfartsnavet att minska. fyller också en väsentlig funktion för regionens näringsliv i så motto att den fungerar som en direkt transportväg ut på den europeiska kontinenten via . En väl fungerande flygtrafik i hela landet är en angelägen transportpolitisk målsättning. Det går självfallet inte att komma undan det faktum att omvärldsfaktorer har bidragit till en kraftigt minskad flygtrafik såväl inom landet såsom utom landets gränser. Det är dock rimligt att inte genomföra kortsiktiga åtgärder som på lite kan komma att vara felaktiga. Det är därför angeläget att tydligt fastslår att hela skall ha en väl fungerande flygtrafik och även sänder denna tydliga signal till det utredningsarbete som pågår inom .