mot · GS02Ju498 · 2004-10-03 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: Anslag (tkr) Det är glädjande att regeringen nu i budgetpropositionen har anslagit mer pengar till rättsväsendet än tidigare, men satsningen är för liten och kommer . Vi behöver fler poliser i . Antalet anställda poliser har minskat andra del som antalet brott har ökat och brottsligheten förråats. En rimlig målsättning som möjligt bör förverkligas är att antalet poliser stiger till 20 000 från dagens 16 200 (31/12 2003). kommer särskilt många poliser att gå i pension, vilket ställer krav påännu större medeltillskott. Det som här föreslås om ett tillskott på över regeringens budgetförslag ger bättre förutsättningar för tillväxt i poliskåren och avklarande av dess uppgifter. Det behövs även fler närpoliser, vilket skulle möjliggöra att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. För att öka antalet poliser krävs att kapaciteten vid polisutbildningarna i , och utnyttjas maximalt. Det bör även inrättas ytterligare en polishögskola i närheten av någon befintlig högskola eller något av universiteten. Anslaget 4:1 bör följaktligen ökas med utöver regeringens förslag. Åklagarväsendet måste ytterligare utvecklas. Det behövs fler åklagare med specialistkompetens. Det är dags att prioritera miljöbrotten högre varför extra medel bör anslås till miljöåklagare som har en oerhört hög arbetsbelastning. För att lagföringsprocessen skall fungera måste vi ha en stark åklagarorganisation. Åklagarväsendet bör medverka i polisens kompetens- och verksamhetsutveckling för att säkerställa en effektiv och snabb brottsutredningsverksamhet med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet. Brott måste betydligt oftare leda till lagföring än vad som är fallet . Anslag 4:3 bör följaktligen ökas med jämfört med regeringens förslag. tillskapades för att regeringen skulle visa handlingskraft i kampen mot ekonomisk brottslighet. Det är viktigt att ekobrottsarbetet inriktas på fungerande och resurseffektiva insatser. Det är tveksamt om en särskild myndighet för ekobrott verkligen är nödvändig. Risken med många och små myndigheter är, förutom en snabbväxande byråkrati, att helhetsgrepp och egna prioriteringar blir en omöjlighet. Anslaget 4:4 minskas därför med jämfört med regeringens förslag. Kriminalvården skall verka för att minska återfallsbrottsligheten och öka människors trygghet i samhället. För att kunna realisera detta måste intagna ges de förutsättningar som krävs för att efter verkställighetsperioden kunna leva ett laglydigt liv. Att kriminalvården inte haft tillräckliga resurser har lett till att man tampas med problem som överbelagda anstalter och otillräcklig personalstyrka. Detta leder i sin tur till att personalen tvingas använda mer av sin tid till säkerhetsarbete och mindre tid till positiva åtgärder som rehabiliterings- och programarbete. Utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning måste av den orsaken erbjudas de intagna i större omfattning än som sker . Att behandlings- och rehabiliteringsinstanserna för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare ständigt förbättras är av utomordentlig vikt. De med svåra psykiska störningar måste kunna placeras i specialenheter där de kan få lika bra psykiatrisk vård som det ges på rättspsykiatriska kliniker. Många psykiskt störda döms till fängelse eftersom de inte har en sådan allvarlig psykisk störning att de ska dömas till rättspsykiatrisk vård. Detta får inte betyda att de inte får den vård som de verkligen behöver. Vidare är det nödvändigt med mindre enheter och ett utökat antal platser i häkten och anstalter. Det är mycket viktigt för tryggheten hos allmänheten att slutna anstalter är rymningssäkra. anser att man bör ge landets tre högst säkerhetsklassade fängelser, Kumla, och , de ytterligare säkerhetsåtgärder som krävs för att uppnåönskad säkerhetsnivå på de berörda anstalterna. Anslaget 4:6 Kriminalvården bör följaktligen ökas med utöver regeringens förslag. har tydligt begärt av regeringen att lägga ned och flytta dess ärenden till domstolsväsendet. Att utlänningsärenden hanteras i ett domstolsförfarande resulterar i rättssäkra prövningar samt möjlighet att överklaga förvaltningsdomstolens beslut. Initialt satsar för att överföra till domstolsväsendet. Detta anslag presenteras ovan under posten 4:5 Domstolsväsendet m.m. Tullväsendets historiska uppgift har främst varit att kontrollera och tullbelägga importvaror. är istället jakten på narkotika och andra smuggelvaror samt bekämpning av ekonomisk brottslighet tullens viktigaste uppgifter. Tullväsendet sorterar under och skatteutskott. Med anledning av de förändringar som skett i verksamhet bör istället sortera under och justitieutskott. En nödvändig nära samverkan med de andra brottsbekämpande myndigheterna skulle underlättas av en sådan ordning. Tullverksamheten har av denna anledning flyttats från utgiftsområde 3 och uppbörd till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. För att tullen skall ges möjlighet att nå sin fulla potential behövs ökade resurser samt ökade befogenheter. Tullen bör ha befogenhet att ingripa mot smuggling över hela yta och inte bara vid gränsen, såsom fallet är . Ett system med möjlighet till tullkontroll i hela skulle medföra en smidigare gränspassage för det legala handelsflödet. Tullen bör även ha rätt att begära legitimation vid tullkontroll för att kunna effektivisera tullens arbete och förhindra människohandel. Tullen måste vidare ges möjlighet att kontrollera trafik som lämnar landet när det finns anledning att misstänka att det är fråga om utförsel av smuggelgods. Anslaget 4:16 bör följaktligen ökas med utöver regeringens förslag.