mot · GS02So607 · 2004-09-30 00:00:00 — Svensk alkoholpolitik står inför ett avgörande vägval. Sedan inträdet i den europeiska unionen har det blivit allt svårare att förhindra alkoholskador genom en restriktiv alkoholpolitik. Alkoholkonsumtionen har ökat dramatiskt under den senaste tioårsperionden. Den socialdemokratiska regeringens alkoholpolitik har misslyckats. krävs en annan politik som värnar om folkhälsan. Alkoholen är en integrerad del i vår kultur och sköts väl av flertalet. anser dock att de sociala och medicinska problem som alkoholdrickandet medför måste tas på större allvar. I denna motion presenteras flera åtgärder som kan minska alkoholskadorna i samhället. förslag sammanfattas nedan i tio punkter. Nya mål för alkoholpolitiken Stöd familjerna som ett led i det alkoholpreventiva arbetet Inrikta det förebyggande och kampanjinriktade arbetet mot fem alkoholfria zoner i samhället Rensa upp oegentligheterna i Begränsa tillgängligheten till alkohol: begränsa öppethållandetider, serveringstillstånd och skärpt tillsyn över folkölsförsäljningen Inför hårdare straff för langning Mer resurser till brottsbekämpande myndigheter 6Svensk alkoholpolitik inom EU6 6.1En ansvarsfull svensk alkoholpolitik inom EU6 8Den socialdemokratiska regeringens misslyckande8 9Nya mål för alkoholpolitiken9 10Bevara den restriktiva alkoholpolitiken9 14Om kampanjer och information13 15Ett systembolag med folklig förankring14 17Försäljningen av folköl till barn och ungdomar15 18Hårdare straff för langning16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoholpolitiken inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om följderna av en skattesänkning på sprit.1 beslutar att införa ett nytt alkoholpolitiskt mål, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att ensidigt återgår till de införselkvoter av alkohol som avtalades i samband med förhandlingarna om svenskt EU-medlemskap, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kompensatoriska åtgärder för att bibehålla kontroll vid inre gräns.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldraansvarets betydelse i det alkoholpreventiva arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försäljningsförbud bör kunna gälla för butiker som säljer folköl till underåriga personer. 1Yrkandena 2, 4 och 5 hänvisade till SkU. är mitt uppe i den största alkoholpolitiska förändringen , då motboken avskaffades. har en mer alkoholpositiv hållning växt fram i . Införselkvoterna från EU-länderna har ökat. Priserna har sjunkit. Antalet restauranger med serveringstillstånd har ökat markant, liksom möjligheterna till öppethållande . Informationen till skolungdomar via den så kallade ANT-utbildningen har försämrats. har svenskarnas alkoholkonsumtion ökat kraftigt och motsvarar den höga konsumtion vi hade för . Våld och misshandelsbrott ökar, vilket kan sättas i samband med den ökade alkoholkonsumtionen. Flera studier visar att det har blivit vanligare med alkoholpåverkade förare i trafiken. Flera rapporter visar påökat berusningsdrickande bland ungdomar. Alkoholskadorna kostar samhället oerhört mycket, i mänskligt lidande och i ekonomiska resurser. Ingen annan socialpolitisk fråga är mer avgörande för folkhälsan. krävs ett politiskt ansvarstagande som kan parera trycket mot det - bevisligen framgångsrika - svenska sättet att förebygga alkoholskador. som alkoholen orsakar stora medicinska skador och sociala problem när den används i för stora mängder och i fel sammanhang innebär konsumtion av alkohol något positivt för flertalet människor, särskilt i samband med mat och vid festliga tillfällen. Alkoholen är en integrerad del i vår kultur och sköts väl av flertalet. I denna motion presenterar en alkoholpolitik som tar hänsyn till detta och stävjar den negativa utvecklingen och minskar alkoholskadorna i samhället. I anslutning till regeringens proposition - Alkoholpolitiska frågor (prop. 2003/04:161) - lämnade in en motion med flera förslag. Dessa yrkanden upprepas inte i föreliggande motion, eftersom propositionen ännu inte behandlats i . I övrigt finns kristdemokratiska förslag inom det alkoholpolitiska området i andra motioner som bland annat tar upp trafiksäkerhet, rättsväsende, sjukvård, familjepolitik m.m. Traditionell svensk alkoholpolitik har kännetecknats av restriktivitet och försiktighet. Stat, landsting och kommuner har gemensamt lyckats hålla nere alkoholkonsumtionen. Detta ansvarstagande har haft stor betydelse för välfärd och folkhälsa. Men de senaste årens omläggning av alkoholpolitiken är illavarslande. Följden av den nya alkoholpolitiken har blivit en kraftigt ökad alkoholkonsumtion. låg den på ren alkohol per person . ligger nivån på - alltså en ökning påöver . Den ökande totalkonsumtionen av alkohol kommer sannolikt snart att synas i statistiken som ökade alkoholskador bland såväl vuxna som ungdomar. Särskilt illa är det med barn och ungdomar vars alkoholvanor går allt längre ned i åldrarna. Bland pojkar i årskurs 9 uppger att de dricker minst en halv flaska sprit en gång , enligt . av flickorna uppger liknande konsumtionsmönster. Detta har bl.a. fört med sig att antalet unga som vårdas på sjukhus för alkoholförgiftning ökat dramatiskt. Alkoholskadorna tar sig en mängd uttryck i samhället. Social misär, fysiska skador och stora samhällsekonomiska kostnader. Den kraftigt ökade alkoholkonsumtionen är ett relativt färskt fenomen. Ännu var konsumtionen , alltså lägre än 2003. Trots detta finns många rapporter om att vissa typer av alkoholskador håller på att öka dramatiskt: Flera studier visar att det har blivit vanligare med alkoholpåverkade förare i trafiken. Forskare har slagit larm om att antalet fosterskador till följd av alkohol kan förväntas öka på grund av att kvinnor dricker mer alkohol, även när de är gravida. Våld och misshandelsbrott ökar, vilket kan sättas i samband med den ökade alkoholkonsumtionen. Antalet fall av skrumplever och bukspottkörtelinflammation - två diagnoser med klar koppling till alkohol - har ökat, liksom antalet fall av alkoholförgiftning och andra alkoholrelaterade sjukdomar. Flera rapporter visar påökat berusningsdrickande bland ungdomar. I är problemen nu större bland unga flickor än pojkar. Omkring hälften av de ungefär 100 mord som begås återfinns i missbrukarkretsar. Över huvud taget spelar alkoholen stor roll i mordstatistiken. Enligt tillgänglig statistik är sex av tio mördare alkoholberusade vid tiden för dådet. Fem av tio offer hade druckit alkohol. Den alkoholpolitiska kommissionen (SOU 1994:29) konstaterade att minst 200 000 barn i lever med en eller två föräldrar som har missbruksproblem. Att förebygga och behandla alkoholmissbruk handlar inte minst om att värna dessa barns rätt till en trygg uppväxt. De samhällsekonomiska kostnaderna för alkoholkonsumtionen är inte alldeles enkla att beräkna. Såvitt känt finns bara en svensk beräkning på området (avser presentera en beräkning i sitt slutbetänkande). Nationalekonomen har vid olika tillfällen gjort beräkningar av alkoholens samhällsekonomiska kostnader i . Enligt finns det skäl att förmoda att svenskars konsumtion av alkoholdrycker var en bidragande orsak till produktionskostnader, produktionsbortfall, vård, egendomsskador och förebyggande åtgärder på 1998. har alkoholkonsumtionen ökat med . På lång sikt (alltså när skadeutvecklingen har hunnit i kapp konsumtionsökningen) innebär denna konsumtionsnivå att alkoholen kostar i dagens penningvärde. 6Svensk alkoholpolitik inom EU De instrument som den svenska alkoholpolitiken använt har ett efter ett tagits bort, eller försvagats, sedan EU-inträdet. Från och med årsskiftet fick man tullfritt från ett annat EU-land ta in lika mycket alkohol till som till alla andra EU-länder, det vill säga sprit, starkvin, vin och starköl vid varje resa. Och eftersom alkoholskatterna och därmed priserna är lägre i och köps allt mer alkohol utomlands. Införseln från utlandet står visserligen bara för en femtedel av den alkohol som dricks i , men andelen växer. Och Systembolaget är trängt, särskilt i , där försäljningen sjönk jämfört med . Innan gick med i EU 1995 var införsel av alkohol som fritt fick föras in begränsad till sprit, vin och starköl per resa. Fem statliga monopol hade hand om alkoholhanteringen: tillverkning, import, export, grossisthandel och detaljhandel. Tillsammans bidrog införselregler och monopolen till en begränsad tillgänglighet på alkohol och att höga priser kunde hållas. Resultatet av förhandlingarna inför EU-inträdet blev att behöll ett av fem monopol, nämligen för detaljhandel. Vad gäller införselreglerna fick ett undantag från att införa . Det skulle ses över efter tvåår. 1996 förhandlades det svenska tvååriga undantaget om med och fick ett fortsatt undantag, . Men , , ansåg EU-kommissionären att det fick vara nog. Den hade tolkat avtalet så att undantag skulle fortsatta att gälla framgent, men avfärdade den tolkningen och menade att undantaget måste upphöra. Vid detta skede gav regeringen upp motståndet och gick med på att fram avveckla införselbegränsningarna, och därmed möjligheten att behålla priset som ett verktyg i alkoholpolitiken. Den böjde sig för tolkning. Det var ett agerande som i alldeles för hög grad präglades av underdånighet och eftergifter. Om hade vägrat gå med på tolkning hade frågan hamnat i för avgörande. anser att vi borde ha tagit chansen att pröva saken i domstolen. är mitt uppe i den största alkoholpolitiska förändringen . Självklart får detta konsekvenser - men förändringarna är inte plötsliga eller oväntade. Det har funnits gott om tid för en svensk regering att ta situationen på allvar. 6.1En ansvarsfull svensk alkoholpolitik inom EU Man kan lätt få intrycket att det är omöjligt att få gehör för svensk alkoholpolitik inom EU. Visserligen finns ett stort motstånd som är särskilt tydligt i de vinproducerade länderna. Men det finns också i flera länder en allt mer utbredd oro över alkoholens skadeverkningar. Många EU-länder har problem med tilltagande alkoholskador, inte minst bland unga, och det är inte uteslutet att möjligheterna ökat att få till stånd en mer restriktiv alkoholpolitik inom EU. När den överväger sänkt spritskatt för att stoppa alkoholfloden över gränserna pågår nämligen en omvänd utveckling i flera andra EU-länder. har höjt sina alkoholskatter och i finns långt gångna planer på skattehöjningar och andra restriktiva åtgärder kring bland annat alkoholreklam. och har höjt skatten på alkoläsk och vill höja ölskatten. har infört hårdare gränskontroll mot privat införsel och har avgiftsmärkning på flaskorna för att försvåra smuggling. I har höjda tobaksskatter fött tanken att även höja alkoholskatten. Det kommer att krävas ett långsiktigt, målmedvetet och uthålligt arbete för att vända opinionen inom EU för en alkoholpolitik som förebygger alkoholskador. anser att insatserna bör inriktas på: Intensifiera kampen för höjda minimiskatter. ska, enligt vår uppfattning, stå för en alternativ alkoholpolitik i EU som syftar till att pressa ned den totala konsumtionen av alkohol och minska alkoholskadorna. måste verka för att alkoholskattens nivå och övrig alkoholpolitik i inte fastställs ur ett jordbrukspolitiskt perspektiv, utan ur ett folkhälsoperspektiv. Försök vinna opinion för folkhälsoaspekterna på alkoholfrågorna - bilda allianser med länder inom EU som är villiga att driva en mer restriktiv linje. Det är inte utsiktslöst att ett givande samarbete kan inledas med framförallt länder runt . Den socialdemokratiska regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt . ska utredningen föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. Den så kallade har dock hunnit lämna ett delbetänkande vari man bland annat föreslår en skattesänkning på spritdrycker . Betänkandet remissbehandlas i skrivande stund, men ett förslag har redan varit uppe för debatt. Utredningen gör nämligen bedömningen att en skattesänkning på sprit är det effektivaste sättet att motverka den ökade resandeinförseln, minska den inhemska efterfrågan och bibehålla den svenska alkoholpolitikens legitimitet. avvisar bestämt utredningens förslag i denna del. Det är uppenbart att en spritskattesänkning värnar mer om Systembolagets intäkter än folkhälsan. Grundvalarna i det förebyggande arbetet mot alkoholskador kommer att försämras. Utredningens förslag om en spritskattesänkning beräknas öka spritkonsumtionen . All forskning säger att sänkt pris och ökad tillgänglighet leder till ökad alkoholkonsumtion med större skador som följd. Ett karakteristiskt och avskräckande exempel är den införda alkoholskattesänkningen i som gett en kraftigt ökad alkoholkonsumtion. Skattesänkningen har bidragit till mer fylleri och ett ökat antal rattfyllerifall. Visserligen har införseln från minskat - men har alkoholförsäljningen i hemlandet ökat markant. Tillgänglig statistik visar att det finska monopolbolaget redovisar högre försäljningssiffror på starksprit, sedan skattesänkningen infördes. Antalet grova rattfyllerifall har ökat från 2 711 till 3 388 mellan och . De grova spritrelaterade våldsbrotten har ökat . menar att det inte finns skäl att spä på de alkoholproblem som vi redan har i eller att ge upp kampen för att bevara pris- och tillgänglighetsvapnen i kampen mot alkoholens skadeverkningar. Andra möjliga utvägar ut det alkoholpolitiska dilemmat bör först prövas. 8Den socialdemokratiska regeringens misslyckande Den socialdemokratiska regeringen har utan framgång försökt att genomföra en spritskattesänkning, i enlighet med förslag. Men man har inte lyckats övertyga och om en skattesänkning. Regeringens ansvarslösa försök att sänka spritskatten är en naturlig konsekvens av en i grunden misslyckad alkoholpolitik i och inom EU. Spritskatteförslaget är bara ett i raden av regeringens ageranden som präglats av underdånighet gentemot EU:s krav och en politisk ovilja att ta tag i problemen. Regeringen har inte lyckats skapa effektiva nationella alkoholpreventiva insatser. En handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) sjösattes . Men de åtgärder som presenterades i handlingsplanen har inte på något avgörande vis lyckats vända utvecklingen. Man har heller inte fått något betydelsefullt gehör i EU för svenska ståndpunkter kring hur alkoholpreventivt arbete bör bedrivas. Det saknas visserligen inte goda ansatser. I handlingsplanen utlovades att: "Det internationella arbetet, främst inom EU och WHO, bör utvecklas och förstärkas. bör bidra till utvecklingen av en sektorsövergripande strategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom EU samt aktivt verka för ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte inom WHO och EU." Denna förpliktigande målsättning har inte givit några anmärkningsvärda resultat. Vissa försök kan dock noteras. Regeringen har nått viss framgång vid EU:s grundlagsförhandlingar. I ett nytt grundlagsförslag nämns alkohol som folkhälsohot, inte bara som en vara vilken som helst där frihandeln alltid går först. I ett utkast från ordförandelandet behandlas "tobak och alkoholmissbruk" som en folkhälsofråga som EU kan vidta gemensamma åtgärder mot. Det återstår dock att se i vilken utsträckning detta kan bidra till en bättre alkoholpolitik . De nordiska länderna har enats om en gemensam hållning i alkoholskattefrågor. De ska verka för att EU höjer minimiskatterna på alkohol och alkoläsk samt avskaffar nollskattenivån på vin. 9Nya mål för alkoholpolitiken alkoholpolitik syftar till att minimera alkoholens skadeverkningar genom en låg totalkonsumtion. Genom generella och särskilda åtgärder såsom information, en aktiv prispolitik, en restriktiv lagstiftning, åldersgräns för inköp och ett statligt försäljningsmonopol för alkohol skapas förutsättningar för att minska skadeverkningarna. Därtill ska det finnas en god vård för alla människor som drabbats av alkoholskador och social utslagning. I regeringens handlingsplan för att förebygga alkoholskador sägs: "Ambitionen bör vara att minska alkoholkonsumtionen i landet genom att förhindra att människor blir storkonsumenter och genom att försöka påverka storkonsumenters dryckesbeteende, framför allt bland ungdomar och unga vuxna, och ännu starkare än tidigare betona att alkohol inte skall förekomma i vissa situationer och i vissa skeden i livet." Den socialdemokratiska regeringen kommer inte att uppnå sitt mål. Mot bakgrund av den drastiskt ökade alkoholkonsumtionen och kommande påfrestningar bl.a. i form av krav på sänkta alkoholskatter krävs en högre ambitionsnivå. alkoholpolitik syftar till att uppnå två mål: För det första - konsumtionen av alkohol bland barn och ungdomar ska minska . För det andra - totalkonsumtionen av alkohol i ska minska . 10Bevara den restriktiva alkoholpolitiken Alkoholpolitiken måste nu inriktas på att behålla, och i vissa fall återta, de traditionella och väl fungerande alkoholpolitiska instrumenten. Den svenska alkoholpolitiken har påverkats av den så kallade totalkonsumtionsmodellen. Modellen lanserades 1975 av WHO, efter en rapport av forskare från , och Kanada1. Deras forskning ledde fram till följande slutsatser: En påtaglig ökning av medelkonsumtionen följs med stor sannolikhet av en ökning av antalet högkonsumenter. Om en regering syftar till att minska antalet högkonsumenter kan detta sannolikt uppnås om den är framgångsrik i att minska den totala alkoholkonsumtionen. En ökning av antalet högkonsumenter betyder som regel en ökning av den alkoholrelaterade dödligheten. Det har hysts stora förhoppningar till utbildning, kampanjer och annan information för att minska alkoholskadorna. Men forskningen har visat att tillgängligheten till och priset på alkohol är överlägsna verktyg för att minska totalkonsumtionen och därmed alkoholskadorna. Ingenting i de senaste årens samhällsutveckling ändrar på den slutsatsen. Därmed inte sagt att åtgärder för att ändra attityder och inställning till alkoholen är verkningslösa, men de ska ses som ett komplement i en alkoholpolitik som syftar till att hålla nere alkoholskadorna. vill värna en kraftfull alkoholpolitik byggd på solidaritet och omtanke om folkhälsan. Utgångspunkten är att det stora flertal som kan hantera alkoholen måste finna sig i vissa restriktioner för att hålla tillbaka alkoholskadorna. Den svenska folkhälsan måste nu sättas före franska bönders intresse av att sälja vin till våra ungdomar. En av de främsta anledningarna till att alkoholskatterna pressats neråt i våra grannländer är de orimliga regler för införsel av alkohol som gäller inom EU. anser därför att ensidigt bör införa egna regler för införsel av alkohol. En rimlig nivå på införselkvoterna bör vara att återgå till de nivåer som avtalades i samband med medlemskapsförhandlingarna. Det innebär att mängden alkoholdrycker som får föras in i landet utan att svensk punktskatt betalas är en liter starksprit eller starkvin, vin och öl. Folkhälsoskäl är ett legitimt skäl för att frångå principen om en öppen marknad inom EU. Enligt artikel 30 i kan en medlemsstat införa "restriktioner för import, export eller transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors eller djurs hälsa och liv". har även slagit fast att "syftet att skydda människors hälsa från alkoholens skadeverkningar otvivelaktigt är ett av de syften som kan göra ett undantag från artikel 30 [nuvarande artikel 28] befogat." Dessutom slår artikel 152 i fast att "En hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder". Sannolikheten är dock stor att ett ensidigt införande av införselkvoter innebär att dras inför . Därmed ges en möjlighet att argumentera för ett folkhälsoperspektiv på försäljningen av alkohol. Det kommer också att ge den tid att förhandla fram en permanent lösning på införselproblematiken med övriga EU-länder. Det måste vara ett självklart mål för svensk EU-politik att ändra införselreglerna. Det är inte rimligt att tillåtna kvantiteter för införsel motsvarar förbrukning av alkohol för normalkonsumenten. Eftersom flera av de övriga EU-länderna också har problem med tilltagande alkoholskador, inte minst bland unga, är det inte uteslutet att det kan vara en framkomlig väg. meddelade generaladvokaten vid att snusförbudet bör behållas i övriga EU med hänsyn till medborgarnas hälsa. Om snuset kan begränsas på den inre marknaden med hänsyn till folkhälsan, måste ju detta rimligen även kunna gälla för alkoholen vars skadeverkningar är mångdubbelt större. Införandet av införselkvoter måste kombineras med en utökad gränskontroll. har deltagit i det så kallade . Dess huvudprincip är att alla människor som lagligt befinner sig i ett Schengenland fritt kan resa till ett annat utan att behöva genomgå personkontroll. Gränskontrollen gör numera skillnad på inre och yttre gräns. Med inre gräns menas medlemsländernas gemensamma landgränser, flygplatser och hamnar med förbindelse till och från medlemsländerna. Med yttre gräns menas medlemsländernas övriga landgränser, flygplatser och hamnar. EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärder som gör det möjligt att bibehålla kontroller vid inre gräns i andra former än gränskontroll. Dessa kompensatoriska åtgärder kan utformas på olika sätt, bland annat i form av skydd vid yttre gräns och samarbete mellan ländernas tulladministrationer. Än så länge har regeringen inte avsatt resurser för att låta utveckla dessa kompensatoriska åtgärder. hade som krav för ett svenskt inträde i att effektiva kompensatoriska åtgärder skulle vidtas. En effektivare gränskontroll och möjlighet till stickprovskontroller kräver mer resurser till . anslog därför mer till tullen . När den skattebas som försäljning av alkohol innebär i större utsträckning behålls i landet, ges även möjlighet att utöka dessa resurser. senaste lägesrapport kring individ- och familjeomsorg (2004) ges en mycket illavarslande bild av missbrukarvården. I rapporten dras slutsatsen att det krävs "betydligt kraftfullare satsningar än de som görs för att nå lagstiftningens intentioner och de nationella målen på missbruksområdet". har kostnaderna för missbrukarvård skurits ned med . Det motsvarar en minskning i pengar räknat. Både institutionsvård och öppenvårdsinsatser minskar. Det finns en brist på avgiftningsplatser, psykiatrisk vård och eftervård. kritiserar också det bristande samarbetet mellan olika vårdgivare. Landsting och kommun kanske kommer överens om att avsätta resurser för avgiftning och eftervård. Sjukvården () kanske satsar stora pengar på avgiftning. Men plötsligt måste kommunen spara pengar. Och de pengar avsatt är bortkastade. Enligt lagen om vård av missbrukare (LVM) ska den som riskerar att missbruka ihjäl sig tvångsvårdas. Trots det undviker kommunerna insatsen, i vissa fall med motiveringen att man använder billigare och mer effektiva öppenvårdsinsatser. Den nedprioriterade missbruksvården har drabbat enskilda missbrukare och kretsen av anhöriga som finns runt varje missbrukare. Det här har inte heller bidragit till några besparingar. Kommuner och landsting sparar i ena ändan, men minst lika stora kostnader uppstår på andra konton: i hälso- och sjukvården, i kriminalvården och i social misär. anser att missbrukarvården måste få en upprustning - i alla de delar som rör uppsökande verksamhet över vård och behandling till eftervård och uppföljning. bör missbrukarvården omfattas av en nationell vårdgaranti. Ett väl fungerande förebyggande folkhälsoarbete, inom hälso- och sjukvården, är en absolut förutsättning för att minska alkoholskadorna. Detta arbete skulle dock kunna fungera betydligt bättre.