mot · GS02MJ500 · 2004-10-05 00:00:00 — Liv och fiske i och 3.1Östersjön - ett världsunikt hav6 4.3.2Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna9 6Formellt skydd av havsområden15 6.1Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde15 6.2Marina reservat och andra skyddade områden15 9Uthållig förvaltning av fiskebestånden18 9.1Salthalten och syresättningen i Östersjön18 9.2.3Återupprätta förtroendet mellan fiskare och myndigheter19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motarbeta kväveutsläpp från reningsverk och jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att förlänga undantaget från EU:s normer om dioxinhalter i fisk. tillkännager för regeringen som sin mening att en gemensam myndighet för reglering av giftutsläpp bör skapas för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att lämna spillolja i hamnar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja de maximala ersättningsbeloppen för den som befinns vara skyldig till att ett oljeutsläpp uppstått. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om investeringsbidrag för att installera katalysator i fartyg.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lots och separata farleder i Bornholmsgattet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transport av olja i enkelskroviga fartyg.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bekvämlighetsflagg.1 begär att regeringen återkommer med förslag om införande av en skrotningspremie påäldre tvåtaktsmotorer för fritidsbåtar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationellt samarbete mot nedskräpning av hav och kuster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tilldela fiskare miljöstöd för att arbeta med städning av hav och kuster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompensation till svenska fiskare för de åtgärder som föranleds av de nya regler som skall förhindra bifångst av tumlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att inkludera även ryska vatten i IMO:s klassning av som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning i syfte att möjliggöra för att inrätta och ange föreskrifter för skyddsområden som är av nationellt intresse, såväl innanför som utanför territorialvattengränsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en revidering av Helsingforskonventionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Öresund.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett fångstteknologiskt institut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett europeiskt marint miljöforskningsinstitut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella överlåtelsebara fiskekvoter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta de artspecifika kvoterna med fiskedagar inom det kustnära fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla regleringarna och bidra till större förståelse mellan myndigheterna och fiskenäringen. tillkännager för regeringen som sin mening att IBSFC skall följa ICES rekommendationer, med hänsyn tagen till det beräknade överfisket/tjuvfisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder från sida för att rädda hotade fiskbestånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra så att även andra EU-länders fartyg kan omfattas av rutinerna kring checkpoints. begär att regeringen senast i tilläggsbudgeten i vårpropositionen 2005 återkommer till med förslag om hur en skärpning av övervakningen av in- och utpassering till/från fiskevatten kan utformas och vilka kostnader detta för med sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s fiskepolitik skall ha en etisk dimension. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en formaliserad samverkan kring svensk fiskepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tydligare lagstiftning mot fasta fångstredskap vid älvmynningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet till och för svenska fiskare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spökgarn. begär att regeringen återkommer till med förslag om ett s.k. fiskekonto enligt motionens intentioner.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta negativt saldo för inventarietillgångar vid fartygsbyte.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesfiskaravdrag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny granskning av skyddet för fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en fisketeknisk yrkeshögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasieutbildning med inriktning på fiske.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningen om fisksjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reglering av skarv- och sälbeståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planering för vattenbruk.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters hantering av vattenbruksärenden. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som möjliggör tillskapandet av fiskevårdsområden vid kusterna och i de stora insjöarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för vandringsfisk.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om markägares fritidsfiske i fredningsområden. 1Yrkandena 4, 7-10 och l8 hänvisade till TU. 2Yrkandena 33-35 hänvisade till SkU. 3Yrkande 38 hänvisat till UbU. 4Yrkandena 41 och 44 hänvisade till BoU. En av hörnpelarna i den kristdemokratiska ideologin är förvaltarskapstanken, som innebär att människan på ett ansvarsfullt sätt skall förvalta och utveckla jordens resurser. Detta innebär dels att naturresurserna skall förvaltas så att de på ett långsiktigt uthålligt sätt kan vara till nytta för människorna, dels att naturen i sig har ett värde som ibland måste skyddas från människans verksamheter. När det gäller förvaltningen av våra hav är båda dessa uppgifter aktuella. Havet har många användningsområden, där fisket kanske är det äldsta och viktigaste. Havsfisket är internationellt, vilket kräver internationella överenskommelser. Detta sker nu genom EU och inom (). instämmer i EU:s åsikt, att fisk i första hand ska fiskas för människoföda, att fisket ska vara ekologiskt och att kustfisket ska bevaras. Det överfiske som skett är oroande. En kontroll av att fiskekvoter respekteras är svår att genomföra men krävs för att fiskekvoterna ska fungera. Ett för stort fiskeuttag gynnar ingen, utan resulterar långsiktigt i att näringen dör ut. 3.1Östersjön - ett världsunikt hav Större delen av gränsar till , ett innanhav som vi delar med åtta andra stater. är inte vilket hav som helst. Det är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. De flesta arter är utsatta för saltstress eftersom de lever i vad de uppfattar som antingen för salt eller för sött vatten. kännetecknas därför bland annat av en låg artrikedom, vilket gör att varje art har en avgörande betydelse för ekosystemets funktion. Den långsamma vattenomsättningen i gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning, utan stannar kvar och anrikas. är ett av världens mest förorenade havsområden. Dessa omständigheter gör att det är motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. Det är därför angeläget att går i täten för ett gemensamt ansvarstagande för miljö. Framtiden för de levande organismerna i kan säkras endast om viljan att bevara innanhavets ekosystem etableras och stabiliseras hos de olika folk som omger det. Miljösamarbetet måste därför kombineras med en i övrigt hållbar samhällsutveckling och demokratiskt samarbete i regionen - ekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt. har åtagit sig att minska den mänskligt orsakade kvävebelastningen till söder om . Rapporteringen från HELCOM visar dock att vi är långt ifrån att nå det målet. Övergödning orsakas av utsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Övergödningen medför syrebrist och effekten blir döende insjöar och minskande blåstång i havet. Blåstången är viktig då den utgör en naturlig "barnkammare" för fiskar och vattendjur. För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste, i första hand, kraftfulla åtgärder vidtagas för att minska utsläpp och miljögifter, men det är också oerhört angeläget att kalkningen av försurade sjöar fortsätter. Åtgärder behövs för att få fungerande reningsverk på andra sidan , och måste även fortsättningsvis ge bistånd till de länder som står för de största utsläppen från reningsverk. Även svenska reningsverk måste dock minska kväveutsläppen, till exempel genom att samma krav ställs på reningsverken i inlandskommunerna som i kustkommunerna. Med ny teknik beräknas nettoutsläppen av kväve till havet kunna minska med . Kväveutsläppen från jordbruket måste också motverkas, till exempel genom att utöka möjligheten för jordbrukare att ansöka om miljöstöd i form av fast träda, fånggrödestöd, vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmark. Frikostigare regler för utdelande av så kallat LBU-stöd behövs. Även när det gäller jordbrukets näringsutsläpp är det viktigt att stödja utvecklingen i . Det anses finnas ett sannolikt samband mellan övergödning och minskning av gädda och abborre i havet. Detta till följd av att övergödningen leder till att spiggen förökar sig och äter upp dessa arters rom. I har exempelvis föryngringen av gädda och abborre varit kraftigt nedsatt de senaste sju åtta åren. Gäddan som fångas längs kusterna är extra attraktiv eftersom dess kött innehåller lägre halter av kvicksilver än fisk fångad i insjöar. Ökningen av skarpsill och strömming och den därmed ökade konkurrensen om födan kan också vara en annan bidragande orsak. En annan bakomliggande orsak till bristen på gädda och abborre i anses vara den stora skarvpopulationen. Skarven äter främst fiskar i mellanstorleken . Därigenom får de minsta fiskarna färre fiender. Storspiggen har kraftigt ökat i antal och den äter framför allt rom och yngel av abborre, gädda och andra fiskar och även kräftdjur. En annan följd av storspiggens beståndsexplosion är att även mängden djurplankton minskar. Därmed ökar mängden växtplankton, som är djurplanktons viktigaste föda. Det förklarar de senaste årens algblomningar med grumligt vatten och minskat siktdjup. Utsläppen av kväveoxider till luften från fartygens motorer bidrar till övergödningen då kvävet faller ner i havet genom regn. Nya beräkningar visar att sjöfarten i världen förbrukar dubbelt så mycket bränsle som man har räknat med. Utifrån detta bedöms också sjöfartens utsläpp av kväveoxider vara dubbelt så stora som man trott (, och , ). Kväveoxiderna är inte bara skadliga i sig, de påverkar också bildningen av marknära ozon. Gasen skadar människors hälsa och har även negativa effekter på skog och annan växtlighet. Dessutom är det en växthusgas. I är kväveutsläppen från sjöfarten mindre än på många andra håll, tack vare miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. De flesta kemiska substanser som används återfinns , i större eller mindre mängd, i våra vatten. Det finns spår av läkemedel, bl.a. hormonpreparat i havet. Många gifter har en hormonliknande effekt. Dessa hormoneffekter stör fiskarnas könsidentitet och fortplantningsförmåga. I fiskkött, särskilt från fet fisk, ökar koncentrationen av t.ex. kadmium och kvicksilver. Dumpning av miljöfarligt avfall i havet har redan förbjudits på EU-nivå, vilket biträtts av . Det är viktigt att arbetet enligt EU:s ramdirektiv för vatten nu tar fart. skall ha tagit fram en nationell plan för integrerad vattenförvaltning och effektiv vattenhantering. Det brådskar om inte fiskenäringen skall slås ut innan miljöförbättringen inträder. har halterna av kadmium i strömming fördubblats i . De ökande halterna kan ha många förklaringar. Situationen för PCB är svårtolkad, men mycket tyder på att ämnet åter börjat släppas ut i . PCB ackumuleras i levande organismer och anrikas ju högre upp i näringskedjan man kommer. Toppkonsumenter som säl och havsörn får därför särskilt höga halter av PCB. Det är oroande att minskningen av dioxinhalten i strömming har avstannat. Halterna ligger ofta över den miniminivå på 4 pg/kg som EU fastställt. De höga halterna av dioxiner och PCB tros vara orsaken till att en stor del av sälarna i fortsätter lida av svåra skador på mag- och tarmsystemet. Världens längsta tidsserie när det gäller dioxinhalter i levande organismer har gjorts av på sillgrissleägg från . Den visar en kraftig minskning av halterna . Då planar minskningen ut. Analyser av strömmingsmuskel inom den nationella miljögiftsövervakningen visar inte heller på sjunkande halter. De högsta halterna finns i prover från . De svenska halterna av dioxin i fet fisk är för höga för EU:s normer. Fet fisk är främst sill, strömming och laxfiskar. undantag från EU-normerna går ut . Man har hoppats att halterna skulle sjunkit till dess, men förefaller det osannolikt att halterna kommer att ligga 2006. Därigenom utgör dioxinerna ett hot inte bara mot hälsan utan mot såväl yrkesfisket som fritidsfisket. har utfärdat kostråd som begränsar befolkningens konsumtion av fet fisk från . anser att åtgärderna mot dioxinutsläpp behöver intensifieras för att dioxinhalterna i svensk fisk så snabbt som möjligt skall sjunka till nivåer inom EU:s normer. Emellertid tar det innan åtgärderna ger resultat. Men som det ser ut måste tyvärr börja verka för att förlänga det undantag fått vad gäller dioxinhalterna. Detta bör ges regeringen till känna. uppger att tidigare belastningsminskningar av PCB som uppmätts i indikerar att ytterligare begränsning av utsläpp från kvarvarande källor kan ge snabba resultat. vill därför uppmana regeringen att prioritera arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra . För att komma åt utsläppen av gifter i föreslår att en gemensam myndighet skapas för . Denna myndighet skall ledas av en styrelse med representanter för alla länder i regionen och ha befogenhet att utfärda förordningar som skall gälla som juridiskt bindande i de ingående länderna. En av de första uppgifterna för myndigheten bör vara att kartlägga källorna till utsläppen av gifter i regionen. Oljeutsläppen fortsätter att vara ett stort problem. Den utsläppta oljemängden i beräknas ligga mellan 2 000 och . För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläppen av olja och möjligheten att beivra oljeutsläpp förbättras. har nya åtgärder införts för att förhindra utsläpp. Tyvärr har utsläppen fortsatt, med haveriet av tankfartyget som det mest förödande exemplet. Den största delen av oljeutsläppen sker inte vid tankbåtsolyckor utan i samband med rengöringen ombord på olika typer av fartyg. I är det förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras 400-500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalet torde dessutom vara stort. Det är fortfarande mycket svårt att få till stånd en fällande dom mot miljöbovarna. måste fortsätta vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. Ett viktigt krav bör vara att höja de maximala ersättningsbeloppen för den som befinns vara skyldig till att ett oljeutsläpp uppstått. 4.3.2Låt fartygen lämna olja gratis i hamnarna De ekonomiska villkor som råder kring avfallshanteringen i hamnarna utgör ett miljöproblem. De flesta hamnar tar ut en särskild avgift när större mängder avfall lämnas. Detta ökar risken för illegala utsläpp till havs och är ett oacceptabelt förfarande som måste beivras. För att komma till rätta med utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) borde återvinningsanläggningar installeras i samtliga hamnar. hamn har efter åläggande av installerat en sådan anläggning. Resultatet bedöms vara mycket lyckat. hamn, raffinaderi och fartyg har tillsammans investerat för att kunna ta hand om förorenat vatten s.k. sludge- och slopvatten. Detta snedvrider konkurrensen eftersom andra hamnar inte behöver åta sig detta. Även flera svenska hamnar har fått dispens från kravet om att återvinna VOC. anser att aktivt bör verka inom Helsingforskonventionen (HELCOM) för att fartygen skall kunna lämna sin spillolja gratis i alla hamnar (det skall ingå i hamnavgiften). Även om fartygshaverier står för en mindre andel av oljeutsläppen, måste det till en höjd beredskap mot oljeolyckor. Kapaciteten för nödutryckning och oljesanering måste ökas. I det starkt trafikerade Bornholmsgattet bör det införas separata farleder och krav på lots eller motsvarande kompetens i besättningen. Farleder och trafikregler skall utformas så att särskilt känsliga områden undviks samt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå. Lämpligen bör en överenskommelse om detta nås inom HELCOM. IMO har beslutat att fartyg med enkelskrov som transporterar tunga oljor skall fasas ut till 2015 med vissa undantag. EU har beslutat att sådana fartyg skall förbjudas att trafikera EU:s territorialvatten och hamnar . anser dock att transport av olja i enkelskroviga fartyg bör förbjudas inom ekonomiska zon. Den rättsliga grunden för en sådan bestämmelse bör klarläggas, då det internationella regelverket är svårtolkat.I samband med att klassas som ett PSSA-område bör verka för att IMO beslutar att transport av tunga oljor med enkelskroviga fartyg skall förbjudas på allt vatten i då PSSA-klassningen träder i kraft. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna så att de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. Bekvämlighetsflaggningen av fartyg utgör ett problem i miljöarbetet. bör verka för att bekvämlighetsflaggning avskaffas. För att uppnå detta är det nödvändigt att EU helhjärtat engageras för att förbjuda bekvämlighetsflaggningen. Så länge som bekvämlighetsflaggade fartyg finns kvar bör genom IMO verka för att det blir möjligt att införa lämpliga regler som begränsar bekvämlighetsflaggade fartygs tillträde till vatten och hamnar i . drivs många färjor med regelbunden trafik på med lågsvavlig och förhållandevis miljövänlig bunkerolja. har som första land i världen infört miljödifferentierade avgifter. Principen är att fartyg som trafikerar svenska hamnar och som minskar sina utsläpp, t.ex. genom katalytisk avgasrening och användning av oljor med låg svavelhalt, skall få betala mindre i avgift. De miljödifferentierade farledsavgifterna har uppskattningsvis lett till att utsläppen av svaveloxid har minskat med ca och kväveoxider med ca inom Östersjö- och . Det är väsentligt att avgifterna forsätter utvecklas mot att ytterligare stimulera miljöinvesteringar. En åtgärd som gynnar miljön i hög grad är att installera en katalysator på fartyget. Investeringskostnaderna för katalysatorer är dock mycket höga. För en stor färja rör det sig om samt ytterligare per fartyg och år i driftskostnad av katalysatorn. räknar med att ett "normalt" fartyg släpper ut kväveoxider . Ett fartyg med katalysator släpper i genomsnitt "bara" ut drygt . gavs investeringsbidrag för att installera katalysator. Det fungerade så att av farledsavgiften kunde återfås om investering i katalysator gjordes. Detta, eller liknande system, bör prövas igen. Bottenfärg används på fartygsskrov och fritidsbåtar för att förhindra beläggningar och påväxt av organismer. Den bottenfärg man länge använt innehåller tributyltenn (TBT) som aktiv substans. TBT förekommer i skadliga halter främst i och kring hamnanläggningar. Ämnet har mycket skadliga effekter på snäckor, då honorna utvecklas till s.k. pseudo-hannar och populationer försvinner pga. brist på honor. Utvecklingsprojekt pågår med syfte att ta fram giftfria färger som alternativ. (SOU 2003:72) påpekar att alternativ till TBT finns i form av färger baserade på silikon eller genom att använda specifika nervblockerare eller mikrostrukturer på ytorna. IMO har antagit en konvention om kontroll av skadliga, påväxthindrande system (). Den innehåller bl.a. ett förbud mot att använda bottenfärger med tennorganiska föreningar och att alla fartyg som är målade med tennorganiska föreningar måste målas om . Konventionen trädde i kraft . I finns 600 000 fritidsbåtar med utombordsmotorer. Flertalet av dessa är tvåtaktsmotorer, där av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. släpps polyaromatiska kolväten (PAH) ut från tvåtaktsmotorer i fritidsbåtar. PAH har sannolikt en skadlig effekt på fiskbestånden. förordar därför att en skrotningspremie för äldre tvåtaktsmotorer skall finnas. Akrylatbensin minskar utsläppen av kolväten och utsläppen av kväveoxid . Det är bra att skatten på akrylatbensin som används i båtmotorer är lägre. omfattas utombordsmotorerna av EU:s "fritidsbåtsdirektiv", som ställer krav på begränsningar av avgaser och buller. Blomningar av giftiga cyanobakterier ("blågrönalger") tycks ha ökat . Men det finns också tecken som tyder på att blomningarna kommer i perioder. Ett skäl till att blomningarna tilltagit kan vara de ökade halterna av näringsämnen i våra vatten. Rent allmänt har t.ex. genomgått en kraftig gödning under . vill därför fortsätta att arbeta för en minskning av tillförseln av kväve och fosfor till . driver skräp iland utmed , varav består av plast. Kommunernas kostnader för strandstädning uppgick, enbart i , till . Skräpet skadar både havslevande och landlevande djur, bland annat ett stort antal fågelarter som får i sig plast när de äter. Större delen av det skräp som samlas upp vid kusterna har dumpats i havet, men mycket kommer också flytande i floder från inlandet ut till kusten. Nedskräparna härrör sannolikt från en rad olika länder. För att komma till rätta med problemet krävs därför gemensamma internationella åtgärder. Särskilda insatser måste riktas mot fiskerinäringen, rederier, oljebolag och fritidsbåtsektorn. bör därför ta initiativ till ett internationellt samarbete mot nedskräpning av haven, förslagsvis genom IMO och genom de regionala organen OSPAR () och HELCOM (). Miljöstationer med möjlighet att ta emot skräp gratis, som exempelvis fiskebåtar fångat upp, bör inrättas vid hamnarna. föreslår att fiskare, när de fiskat upp sin kvot, skall tilldelas miljöstöd för att arbeta med städning till havs och utmed kusterna. Regeringen bör låta utreda formerna för detta. har halterna av flera av de välkända miljögifterna, såsom DDT och PCB, minskat påtagligt som ett resultat av vidtagna åtgärder. Det innebär att havsörn och gråsäl, som var mycket allvarligt påverkade av dessa miljögifter, har börjat återhämta sig. hemsöks gråsälarna dock av illavarslande tarmsår, vars orsaker inte är helt klarlagda, men antas bero på PCB och/eller dioxiner. Det är särskilt angeläget att värna tumlaren, som är den enda valart som förekommer i svenska vatten. Tumlaren har varit på tillbakagång i . Orsaken till tillbakagången är oklar, men troligen rör det sig om en kombination av olika faktorer. Oavsiktliga bifångster inom fisket pekas okritiskt ut som den huvudsakliga orsaken. Miljögifter i form av klorerade organiska föreningar och tungmetaller utgör också ett hot mot tumlaren.