mot · GS02Ub472 · 2004-10-05 00:00:00 — Enligt en studie vid är en av fyra yrkeslärare obehörig, och kommer hälften att vara obehöriga. Det är främst inom sektorerna service, industri och hantverk som läget är akut. ser några möjliga vägar för att förbättra yrkeslärarutbildningen: Satsa mer på distansutbildning. Många yrkesverksamma har familj och är socialt etablerade på sin hemort. Den norska och danska modellen för yrkeslärarutbildning borde införas även i . Modellen innebär att branschen och skolan gemensamt rekryterar en kunnig yrkesverksam person som anställs som obehörig lärare. Han eller hon förbinder sig att påbörja en lärarutbildning som genomförs på distans och på halvfart som en del av arbetet på skolan. Utveckla valideringsinstrumentet i samverkan mellan branschen och universitetens antagningsenheter. Dagens formella krav på 60 poäng i yrkesämnet hindrar många kunniga yrkesverksamma från att söka till lärarutbildningarna. Se över de ekonomiska villkoren för yrkeslärarutbildningens studenter. Genom antagningskraven - omfattande yrkeserfarenhet - kommer många av studenterna att vara betydligt äldre än övriga studerande. Många har skaffat familj och har därmed svårt att klara studierna på samma villkor som övriga. Lärare är nyckelpersoner för att åstadkomma ett tryggt klimat i skolan. Det är viktigt att lärarutbildningen innehåller kontinuerliga och omfattande inslag om värdegrunden. Vårt samhälles värdegrund bygger på den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Alla människors unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare som denna etik, också fastlagd i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan, vilar på. Åratal av motarbetande av goda normer i skolan har lett till otrygghet. tvingas lärarna ta ett större ansvar för elevernas sociala situation som de inte fått nödvändig kompetens för att klara detta. Trots alla insatser mot mobbning visar undersökningar att mobbningen ligger kvar på ungefär samma höga nivå som . Det är viktigt att det redan under lärarutbildningen tas upp frågor kring föräldrakontakt, mobbning och konflikthantering i olika sammanhang, både i särskilda kurser men framför allt inom ramen för VFU. I kampen mot mobbning i skolan är det av stor betydelse att det finns fler personer med olika kunskaper i skolan som kan arbeta med dessa problem, och dåär elevvårdande verksamheter avgörande. Värdegrundsutbildning, reflekterande samtal kring etiska dilemman, diskussioner och övningar är nödvändigt för att lärarna ska kunna bidra till en trygg skola och kunna överföra etiska normer till kommande generationer. Lärarna ska vara värdegrundens levande ambassadörer i skolvardagen. För att möjliggöra det behöver undervisningen om värdegrundsfrågorna göras obligatorisk i lärarutbildningen. Vidare behöver adekvat fortbildning om arbetet mot mobbning och trakasserier återkommande ordnas för lärare. Alla lärarutbildningar ska ta upp ledarskap som ämne i sin utbildning eftersom lärare ska tränas i sin ledarroll som arbetslagsledare och som ledare för sina elevers lärande. Detta poängterades i betänkande. Det har dock varit svårt att väcka lärarutbildningarnas intresse för detta. Samarbete med speciallärarutbildningen har påbörjats. Kurser i ledarskap utformas tillsammans, t e x har en rektorsutbildning medverkat till att en kursplan omfattande en specialisering om 20 poäng i utbildningsledarskap har tagits fram för lärarutbildningen. 5.6Obligatorisk grundläggande läs- och skrivinlärning Ytterligare exempel är rena specialistkompetenser som erhålls genom specifika val, där vissa moment tidigare funnits i mer allmän form. Hit hör den grundläggande läs- och skrivinlärningen. Det är skandal att den kompetens som forna småskol- och lågstadielärare besatt inte ersätts när dessa äldre lärarkategorier med goda kunskaper i läs- och skrivinlärning går i pension. I den nya lärarutbildningen måste grundläggande läs- och skrivinlärning vara ett obligatoriskt moment för alla lärare inriktade mot förskola och skolans lägre år. En fast förankrad kunskap är grunden för självförtroende och yrkesmässig trygghet. anser att det finns en risk att inte tillräcklig tid läggs påämneskunskaperna i den nya lärarutbildningen. Det är därför angeläget att vid en kommande utvärdering av lärarutbildningen särskilt se hur ämneskunskaperna framgent kan stärkas. Vi menar att omfattningen av det allmänna utbildningsområdet (AUO) bör kortas ned från 60 till 40 poäng. De överskjutande 20 poängen bör i stället inriktas mot ämnesstudier eller andra för professionen relevanta studier för att skapa en trygg kunskapsbas. 5.8Ett centralt ramavtal för VFU Den nya lärarutbildningen betonar den verksamhetsförlagda utbildningen, VFU. Tyvärr har övergången från praktik till VFU drabbats av en del barnsjukdomar, till exempel att studerande som tänker bli gymnasielärare fått genomföra sin verksamhetsförlagda utbildning i förskolan. vill i det här sammanhanget markera vikten av att även skolor i kommuner som inte själva inrymmer någon lärarutbildning får möjlighet att delta i lärarutbildande verksamhet eftersom denna skapar professionell dynamik och diskussion. Alla som tar emot lärarstuderande ska erbjudas handledning. Det är viktigt att praktikmoment förläggs tidigt i utbildningen, så att lärarstudenterna tidigt får pröva om de passar som lärare och får möjlighet att i de fortsatta studierna ta upp frågeställningar från praktiken. Staten och träffade 1993 en överenskommelse om statens ersättning till kommunerna för kommunernas medverkan i lärarutbildningen. uppgick statsbidraget för handledararvode till för två studenter. Under de gångna tio åren har lärarutbildningen reformerats och handledarna har fått en utökad arbetsbörda. Det krävs bland annat en mer individuell anpassning än tidigare av det som förr kallades praktik och är verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Denna relativt låga statliga ersättning har inte justerats . Förhandlingarna om ett nytt avtal skulle ha varit avslutade . Men meddelades att det inte blir något nytt centralt avtal om kommunernas medverkan i lärarutbildningens VFU. Regeringen redovisade i stället i budgetpropositionen att en förhandlare och en intern expertgrupp hade fått i uppdrag att se över villkoren för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Förhandlingsprocessen kommer att decentraliseras till kommuner och högskolor, varvid man lokalt kommer överens om hur kommunerna ska kompenseras för det åtagande som VFU innebär. Det är ett misslyckande att regeringen inte lyckats fastlägga en central miniminivå för hur kommunerna ska kompenseras för den extra kostnaden som VFU innebär. vill att ett centralt ramavtal reglerar ersättningen till skolor för VFU. Den borgerliga regeringen införde möjligheten att efter akademisk examen komplettera med två terminers lärarutbildning. Socialdemokraterna var emot detta, men det visade sig att det stora flertalet gymnasielärare valde denna väg till lärarutbildningen (i t.ex. Malmööver ). De valde alltså att bestämma sig för läraryrket först sedan de bedrivit akademiska studier i stället för att påbörja en lärarutbildning direkt. Den nya lärarutbildningen innebär att en person med akademisk examen, till exempel filosofie magister eller filosofie doktor, måste läsa tre terminer på för att bli behörig. Det innebär en termins längre studier och ökad studieskuld, vilket verkar orimligt i en situation med svår lärarbrist. Vi menar att det allmänna undervisningsområdet (AUO) även i detta fall endast bör vara två terminer på samma sätt som i vårt förslag om den traditionella lärarutbildningen. Förutom den pedagogiska grundutbildningen vid universitet och högskolor görs en del särskilda satsningar - den särskilda lärarutbildningen (), kompletterande utbildning för utländska akademiker, utbildning för ingenjörer till lärare, utbildning till specialpedagoger och lärare i modersmål m.m. är positiva till dessa åtgärder. Även om ingången till yrket och innehållet i utbildningen kan se olika ut är det angeläget att slå fast att lärarexamen endast ska kunna utfärdas av lärosäte med lärarutbildning. Det är viktigt med en enhetlig examen som gäller i hela landet. Efterfrågan på , som är en utbildningsmodell som bygger på att akademiker bygger ut sin tidigare utbildning till en fullständig lärarexamen, och där studierna bedrivs på halvtid och kombineras med arbete som lärare på minst halvtid, är mycket omfattande. Sannolikt beror det stora intresset på att denna utbildningsmodell är anpassad till individers olika förutsättningar på ett sätt som inte gäller den ordinarie grundutbildningen. Numer kan även barnskötare utbilda sig till förskollärare inom , en utbildning som tilldragit sig ett allt större intresse i takt med att bristen på förskollärare ökat. Skolledarens roll är avgörande för både skolans klimat och resultat. Att skapa ett klimat i skolan där både ungdomar och vuxna möts med respekt och respekterar andra, där medmänsklighet ses som naturligt och eftersträvansvärt och lusten att lära stimuleras, är rektorernas viktigaste uppgift. Rektorn måste få alla i skolan att arbeta mot samma mål och varje lärare och elev att känna sig som en viktig person i det arbetet. Det är därför nödvändigt att varje skola leds av personer som har god kännedom om barns och ungdomars utveckling. Personalen bör kunna förvänta sig att rektorn har en pedagogisk utbildning som minst motsvarar utbildningen hos dem han eller hon ska leda. Rektorer måste också ha goda ledaregenskaper så att de i verklig mening kan vara ledare för såväl skolans pedagogiska som administrativa verksamhet. Det är viktigt att inte det pedagogiska ledarskapet får stå tillbaka för en ökande börda av administrativa uppgifter. Fler administrativa uppgifter bör tillföras andra än rektorn. Eftersom rektor ska finnas mitt i verksamheten får inte ansvarsområdet vara större än att han/hon kan vara väl förtrogen med denna. I skolledningen kan rektor kompletteras av ledare med särskilt ansvar för ekonomiska och andra administrativa uppgifter. fattade 1987 beslut om ett samlat program för skolledarutbildning, vilket består av rekryteringsutbildning, introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning och fortbildning, den s.k. fyrstegsmodellen. Detta riksdagsbeslut gäller fortfarande. Kommunen har det huvudsakliga ansvaret för rekryteringsutbildning och introduktionsutbildning medan statens ansvar gäller fördjupningsutbildning, dvs. den nuvarande statliga rektorsutbildningen och påbyggnadsutbildning inom högskolan. Stat och kommun har ett gemensamt ansvar för kompetensutveckling av rektorer.Myndigheten för skolutveckling har presenterat en kartläggning 4 av rektorers yrkes- och utbildningsbakgrund. Sammantaget är det av skolledarna som inte har deltagit i kommunernas rekryterings- eller introduktionsutbildningar och heller inte gått den statliga rektorsutbildningen eller någon annan längre ledarskapsutbildning. Bara hälften av rektorerna har fått introduktionsutbildning. Utvecklingen är oroväckande med tanke på det ansvar som vilar på skolledare. För att utveckla rektorsrollen föreslår att en ny statlig skolledarutbildning införs. En rektor ska för att kunna anställas som rektor ha en särskild rektorsexamen från nämnda skolledarutbildning. AMS: Ura 2003:3 Den framtida personalförsörjningen inom Utbildning /./ Klassfrågan - en om lärartätheten i skolan (Ds 2002:11) : Vad anser lärarstudenterna om den nya lärarutbildningen? Myndigheten för skolutveckling: Skolledares utbildnings- och yrkesbakgrund - resultat från enkät