ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N429 · 2004-09-30 00:00:00 — Fordonsindustrin som en motor för tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på fordonsindustrin. I är helt dominerande när det gäller fordonsindustrin. Med , /och som centra med de stora fordonsföretagen spridda över hela finns underleverantörer i olika led. Huvudorterna har också starka kopplingar till högskolorna för forskning och utveckling inom fordonsindustrin. Totalt arbetar ca 50 000 människor inom fordonsindustrin i . Bland underleverantörerna är beroendet stort, har helt eller till största delen fordonsindustrin som kunder. I tillverkas nära 300 000 bilar och vi är bland de tio främsta i världen. Det som kännetecknar framgångarna är främst att fordonsindustrin arbetar med hela kedjan från forskning, utveckling till produktion. För är det främst säkerhet och miljöarbete som är dem främsta konkurrensmedlen. För att ska kunna behålla och förstärka vår position krävs det en fortsatt satsning på forskning och utvecklingsarbete. Det är genom att utveckla kunskap och kompetens som vi har våra främsta konkurrensfördelar. Samarbetet med högskolorna måste därför förstärkas och utvecklas ytterligare. Satsningen på Produktion i Väst, ett samarbete mellan Högskolorna i , , och /, är ett bra initiativ som tagits för att kraftsamla kring utvecklingen av industriell produktion som vi anser att regeringen aktivt bör stödja. I pågår det en rad initiativ. Ett exempel är ett utvecklingsarbete som och har initierat om en satsning position som globalt ledande region för utveckling av avancerad fordonsteknologi och fordonsrelaterad kommunikationsteknologi. För att stärka konkurrenskraften och utvecklingsarbetet inom industri och andra näringslivsgrenar behövs en fortsatt satsning att bygga upp regionala utvecklingscentra. Det finns flera framgångsrika centra där företag, högskolor, region och kommuner arbetar tillsammans för att skapa förutsättningar för företags- och produktutveckling. Innovatum i och i är två sådana exempel som har och har haft en stor betydelse för utvecklingsarbetet. Genom att verka i utvecklingscentra ges det lokala och regionala näringslivet större förutsättningar till samarbete och produktutveckling. De infrastruktursatsningar som pågår i regionen är en viktig förutsättning för att stärka konkurrenskraften och industrins utveckling. Att effektivt kunna transportera och leverera material och produkter är av avgörande betydelse. Regeringens och beslut om infrastruktursatsningar är därför en viktig hörnsten för fordonsindustrins fortsatta utveckling. De initiativ som redan tagits av regering, kommuner och regionen, bl.a. beslut om infrastruktursatsningar i , är positiva och skapar en bra förutsättningar för fordonsindustrins fortsatta utveckling i regionen. Det är viktigt att arbete som redan påbörjats vidareutvecklas så att bilindustrin i kan fortsätta att vara ledande i utvecklingen av morgondagens fordon.
mot · GS02N435 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fisketurism. Fisketurism är på frammarsch, både i och runt om i . Det är en snabbt växande industri som omsätter stora pengar och som har potential att växa sig ännu starkare. Fisketurism är på många sätt en intressant del av det totala turismutbudet och för del en möjlighet till inkomster och tillväxt för glesbygd och skärgård. För att näringen ska kunna få kraft att utvecklas fullt ut krävs dock ett antal åtgärder. Den nuvarande situationen tar inte tillvara de möjligheter som står till buds. De oftast små entreprenörer som arbetar i näringen har mycket kort säsong att inhämta sina inkomster, myndigheternas regelverk är inte alltid anpassade för utvecklingsbehovet som finns. För att kunna skapa bra förutsättningar för de lokala entreprenörerna och för att ta tillvara växtkraften inom fisketurismen behövs därför ett aktivt engagemang från resursägare och myndigheter. Det krävs samordning och stöttning från centralt håll. Utöver detta behövs även en samlad insats för att ta tillvara alla initiativ och idéer. Ett sätt att göra detta kan vara att ta fram en samlad kunskapsbas, "ett slags handbok i praktisk fisketurism". saknas denna samordning, vilket hindrar näringens utveckling. Om våra möjligheter ska kunna tas tillvara, vår gemensamma resurs skall bli till gagn för jobb och utveckling i hela måste det finnas en offensiv strategi för organisationer och myndigheter. Det handlar om att bland annat , och ska nyttja sitt ägande och sina regelverk, samt att andra intressenter ser de möjligheter som fisketurismen innebär. Det handlar också om att förändra och utveckla regelverket för att skapa möjlighet för entreprenörerna att driva sitt företagande. Det handlar om att ska se fisketurismen som en möjlighet att vidga näringsfånget i jordbruksföretag. Slutligen handlar det om att få de främjande- och näringspolitiska organisationerna och myndigheterna, exempelvis /, länsstyrelserna, Turistdelegationen och , att se potentialen i näringen. Ett samordnat nationellt initiativ som involverar resursägare, företag och offentlig sektor med fokus på fisketurismens möjligheter har goda förutsättningar att skapa kraft och tillväxtmöjligheter för näringen.
mot · GS02N445 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om turismens villkor i gällande regelverk. Enligt Turistdelegationen omsatte turistnäringen drygt 160 miljarder och sysselsatte 130 000 personer. har turismen dessutom ökat kraftigt. Bland annat har antalet gästnätter stigit med . Den ökande turismen har på olika sätt påverkat både företag och regioner. Företag som har haft en direkt nytta är exempelvis rese- och hotellföretag. Utvecklingen torde dessutom ha givit upphov till en rad indirekta effekter. Exempelvis har handeln i bl.a. dragit stor nytta av det stora inflödet av norska shoppingturister. Ett annat exempel kan vara att lokala byggföretag drar nytta av turister som bygger/renoverar sina fritidshus. Vidare har turismen både en nationell effekt genom att den bidrar, via de utländska turisternas konsumtion, till ökade skatteintäkter och en regional effekt genom att den kan stimulera den regionala utvecklingen. Det råder dock en bristande och djupare förståelse för hur turismen exempelvis påverkar den regionala utvecklingen. För att undersöka turismens betydelse för näringslivet och också för den regionala utvecklingen har olika metoder använts. Av vad som framkommit i Turistdelegationens redovisning så finns två bärande faktorer, den ena faktorn är bristen på kunskapen om turistnäringen och dess betydelse för olika näringar, den andra faktorn är att tydliggöra turismens betydelse som tillväxtfaktor. Som exempel nämns Glasriket, Fjäll och . En näring som växt sig allt starkare är upplevelseindustrin. En förklaring till detta är bland annat att människors inkomster ökat, vilket möjliggjort för en ökad konsumtion av upplevelser. Den största näringen inom upplevelseindustrin är turistnäringen. Med anledning av vad som ovan redovisats så föreslår vi motionärer att regeringen får i uppdrag att på ett så jämlikt sätt som möjligt omarbeta dagens regelverk för vår basindustri, industriföretag, så att också turistföretagen ingår, därav så kommer all vår basindustri där nu alltså turismen föreslås inrymmas och hanteras efter jämlika betingelser, vilket kommer i uttryck bland annat när det gäller infrastrukturens betydelse. Utan ett utbyggt vägnät och andra kommunikationer kan turismen inte konkurrera på samma villkor som annan basnäring. Det är viktigt att klassa turistnäringen som en för oss här i viktig basnäring, övriga har kommit betydligt längre i detta avseende.
mot · GS02N446 · 2004-09-30 00:00:00 — Den regionalpolitiska betydelsen i beslut om förläggning av myndighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den regionalpolitiska betydelsen i beslut om förläggning av myndigheter i landet. har beslutat om en regionalpolitik med rubriken för tillväxt och livskraft i hela landet. Regionalpolitiken har därmed inriktningen på en politik för hållbar regional utveckling i alla delar i landet. Viljeinriktningen är bland annat att stimulera så att god service kan tillhandahållas i alla delar av landet. Politiken ska bidra till att människor och företag har tillgång till kommersiell och offentlig service. Med offentlig service avses servicefunktioner som tillhandahålls av såväl statliga som kommunala aktörer. För att förverkliga den politiska målsättningen är det nödvändigt att alla statliga myndigheter och verk tar regional hänsyn vid omorganisationer och utlokaliseringar. har berövats länets samtliga anstaltsplatser. Dessa nedläggningar, som genomförts utan att motsvarande alternativa anstaltsplatser inrättats, innebär i förlängningen att inte kan uppfylla den lagstadgade närhetsprincipen som var idén bakom kriminalvårdsreformen. Den principen innebär att den intagne ska kunna inlemmas i samhället på ett smidigt sätt på hemorten i samarbete med lokala institutioner som socialtjänst, arbetsförmedling, försäkringskassa osv. Detta exempel visar hur viktigt det är att alltid ha ett regionalpolitiskt perspektiv när man fattar beslut om förläggningen av anstaltsplatser, verk och myndigheter. Detta för att inte i förlängningen skapa hinder för kommuner och landsting att uppfylla de lagstadgade politiska målen.
mot · GS02Sf269 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för studenter att vid sjukdom kunna bli deltidssjukskrivna. Studenter omfattas inte som vi andra av sjukförsäkringssystemen. För studerande utgår en särskild sjukförsäkring, som är kopplad till studiemedelssystemet. Vid sjukdom får studenten rätt att behålla sitt studiestöd . Lånedelen skrivs av efter en karenstid men försäkringen omfattar endast sjukskrivning på heltid - det vill säga studeranden kan inte bli sjukskriven på deltid. Regelverket tvingar mer eller mindre läkarna att sjukskriva studenter på heltid vilket i sin tur försenar att studierna kan återupptas. Detta får konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället. Deltidssjukskrivning bör kunna göras flexibel. Många studenter skulle exempelvis kunna studera på halvtid som de är bedömda av läkare vara i behov av viss sjukskrivning. Att studera på deltid skulle i många fall kunna vara en rehabiliteringsåtgärd för återgång till heltidsstudier.
mot · GS02Sf285 · 2004-10-01 00:00:00 — Lika villkor för föreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla föreningar skall behandlas lika vad gäller befrielse från arbetsgivaravgift på lönesummor upp till ett halvt basbelopp. Alla ledare som arbetar på ideell basis skall behandlas lika har alla organisationer som är anslutna till en stor skattefördel gentemot andra ideella föreningar och organisationer. Idrottsklubbar har möjlighet att betala ut upp till ett halvt basbelopp till sina ledare och funktionärer utan att betala sociala avgifter. Den som mottager ersättningen för utförd insats inom organisationen behöver inte heller betala skatt på denna summa. Det är ett rimligt krav att ställa att samma regler skall gälla alla ideella verksamheter inom föreningslivet i . Som ett exempel kan nämnas föreningar och organisationer anslutna till . För många föreningar och organisationer skulle detta betyda väldigt mycket eftersom de arbetar hårt för att få sin ekonomi att gå ihop.
mot · GS02Sf292 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge studerande möjlighet att studera utan att förlora sjukpenning. Den som drabbas av sjukskrivning på grund av arbetsskada eller en inträffad olyckshändelse får med dagens regler inte ägna sig åt studier. Enligt vår mening är det en olycklig modell som stimulerar passivitet i stället för aktiv verksamhet med sikte på förkovran och kompetenshöjning. Den som vill aktivera sig genom att studera möts på av argumentet "kan man studera kan man också arbeta" trots att den som drabbats kanske omöjligen kan fortsätta inom den sektor där han eller hon tidigare varit verksam. Med andra ord måste man med dagens regelverk gå overksam och vänta på myndigheternas direktiv och åtgärder. Alltför många exempel finns på långtidssjukskrivningar vid fastställd sjukdom eller skada som resulterat i långa byråkratiska processer. Ett annat förhållande att om man från blir hänvisad till att börja arbetsträna får individen betala resorna till arbetsplatsen själv, vilket även det kan utgöra en stor påfrestning på den sjukskrivnes redan ansträngda ekonomi. Det normala bör enligt vår mening i stället vara att samhället söker gynna den kreativa förmågan hos den drabbade. Han eller hon känner naturligtvis sin egen situation bäst. I väntan på ett tillfrisknande eller anpassning till det nya förhållandet som uppstått kan studier vara ett utmärkt sätt att försöka ta tag i sitt liv påbästa sätt och försöka igen om det är möjligt inom ramen för de nya förutsättningarna. Bara det att man kan försöka att på eget initiativ göra något åt sin situation genom studier kan kännas bättre än att vara utlämnad till myndigheternas i det här fallet rigida bestämmelser.
mot · GS02Sf303 · 2004-10-03 00:00:00 — "Pensionsbeslut" under fängelse- och vårdtid tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beslut om sjuk- eller aktivitetsersättning inte skall få fattas under fängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att korta ersättningstiderna för sjuk- eller aktivitetsersättning. Det förekommer att intagna vid fängelser eller personer som dömts till rättspsykiatrisk vård under anstalts- och vårdtiden ansöker om och beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning (tidigare kallad pension). Självklart skall vi alla ha samma rättigheter oavsett under vilka betingelser vi befinner oss i livet. Det måste dock starkt ifrågasättas om det är att ge en dömd rätt chans i livet om man redan under den dömdes vistelse i fängelse eller på sjukhus bedömer chanserna och möjligheterna för honom eller henne att klara sig under normala förhållanden ute i samhället. Målet är ju att vederbörande skall avhålla sig från att begå brott respektive bli frisk genom vårdinsatsen. Det vittnar om en cynisk och deterministisk människosyn att inte ge de dömda en chans att efter fängelse eller vårdtid få stå på egna ben och försörja sig. Det visar också på att samhället har bedömt sina egna insatser som ett misslyckade redan på förhand. Beslut i fråga om sjukersättning (förtidspension) bör därför inte fattas som fängelse eller vårdtid löper. kan en intagen vid kriminalvårdsanstalt, häktad eller som vårdas vid sluten ungdomsvård behålla sin sjuk- eller aktivitetsersättning . Vidare betalas ersättning ut före frigivning. Skälet till denna restriktion är att när en person är på kriminalvårdsanstalt så beror arbetshindret eller inkomstbortfallet varken på sjukdom, funktionshinder eller liknade. Det är anstaltsvistelsen som är hindret och orsakar inkomstbortfallet. Jag anser att dessa utbetalningstider måste kortas.
mot · GS02Sf304 · 2004-10-04 00:00:00 — Uppehållstillstånd av humanitära skäl tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvidgad bedömning av grund för uppehållstillstånd av humanitära skäl. har svenska migrationsmyndigheter vid upprepade tillfällen och i olika ärenden fattat beslut om avvisning som inneburit att mycket små barn, i vissa fall spädbarn, i samband med utvisning riskerat att bli skilt från den ena föräldern. Orsaken härtill är att föräldrarna utvisas till olika länder eller att ena föräldern utvisas medan utvisningen av den andra föräldern av någon anledning inte kan verkställas. I flera fall handlar det om att familjebildningen skett i i väntan på beslut om uppehållstillstånd och att föräldrarna kommit till från olika länder. I något fall har det på grund av att den ena föräldern varit statslös inte funnits något land som varit berett att ta emot henne eller honom och utvisningen har därför inte kunnat verkställas. Barn som är svenska medborgare eller har permanent uppehållstillstånd anses normalt ha rätt till umgänge med båda föräldrarna. I internationella konventioner som anslutit sig till fastslås denna princip. I åttonde artikel fastslås att var och en har rätt till skydd och respekt för familjeliv och privatliv. Offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutandet av denna rättighet. I FN:s konvention om barnets rättigheter stadgas i artikel 9 att ett barn inte får bli åtskilt från sina föräldrar mot sin vilja utom när det är för barnets bästa. Enligt artikel 10 skall ansökningar från familjer som vill återförenas över statsgränser behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt. Inom svensk civilrätt står principen om barnets rätt till båda föräldrarna stark och svenska myndigheter verkar i sin dagliga gärning för att upprätthålla densamma. Denna humana och självklara princip är dessutom djupt förankrad i det allmänna rättsmedvetandet. Det är rimligt att anta att barn som saknar uppehållstillstånd och som med sina föräldrar lever under flyktingförhållanden åtminstone i lika stor utsträckning som svenska barn har behov av båda föräldrarna. Svenska myndigheter bör därför i sin dagliga verksamhet och i sina beslut verka för att även dessa barn har rätt till båda föräldrarna så vitt det inte är till skada för barnet. Uppehållstillstånd till barn och föräldrar bör därför kunna ges av humanitära skäl i de fall där ett utvisningsbeslut oundvikligen innebär att ett barn skiljs från den ena eller båda föräldrarna.
mot · GS02Sf305 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska incitament för arbetsgivarna att återfå långtidssjukskrivna i arbete. Under mer än ett halvt decennium har långtidssjukskrivningarna i landet ökat närmast lavinartat. Trots ett antal löften om åtgärder bland annat från regeringens sida finns det inget som tyder på att trenden skall brytas. Långtidssjukskrivningarna i sig leder ofta till att den enskilde arbetstagaren permanent fjärmas från arbetsplatsen. I många fall ersätts sjukskrivningen av sjukersättning, tidigare benämnd förtidspension. Även om antalet långtidssjukskrivna minskat något jämfört med föregående år, går hälften av dem som upphör att vara sjukskrivna vidare till förtidspension. Långtidssjukskrivningarna och sjukersättningarna är nu utan jämförelse det största hotet mot välstånd och välfärd. Mot denna bakgrund ter det sig som en utomordentlig brist att statsmakten ännu inte kunnat finna incitament för landets arbetsgivare att aktivt verka för att sjukskrivna anställda återförs i arbete. Förvisso verkar de tre s.k. arbetsgivarveckorna i denna riktning, men det är inte sjukskrivningar i det tidsintervallet som är det stora problemet. När är till ända saknar arbetsgivarna ofta varje ekonomiskt incitament att försöka återfå den sjukskrivne i arbete. Det finns goda skäl att anta att arbetsgivaren både i privat och offentlig sektor har stora förutsättningar att ingripa på ett positivt sätt. Regelbundna kontakter med den sjukskrivne, tydliga signaler om att denne behövs på arbetsplatsen och engagerade arbetskamrater kan vara nog så verksamt som pliktskyldigt hopsnickrade rehabiliteringsplaner. Dessutom förfogar arbetsgivaren i princip helt över hur arbetsmiljön utformas, vilket i enskilda fall kan ha stor betydelse för ohälsan. Han eller hon har också, genom sin rätt att leda och fördela arbetet, goda möjligheter att ta hänsyn till den enskilde individen och finna fungerande arbetsformer. Men för att arbetsgivarens och arbetsplatsens resurser skall tas tillvara på bästa sätt krävs naturligtvis också ekonomiska drivkrafter - helt enkelt ett system som innebär att arbetsgivaren premieras om en långtidssjuk kan lockas tillbaka. Det kan ske genom en retroaktiv rabatt på de sociala avgifterna, vilket skulle leda till en minskad samhällsekonomisk risk. Staten behöver inte ge någon rabatt förrän den långtidssjuke återvänt och tjänstgjort och den samhällsekonomiska vinsten blivit ett faktum. Det medges att gränsdragningsfrågor kan uppstå. Hur skall man veta att det är arbetsgivarens insatser som lyckats och inte andra insatser från samhällets sida i form av t.ex. vård eller annan rehabilitering? Sådant kräver naturligtvis närmare utredning, liksom hur modellen i övrigt skall utformas. Redan nu kan det emellertid slås fast att detta är av underordnad betydelse om utvecklingen beträffande längre sjukskrivningar och sjukersättning kan vändas.
mot · GS02Sf306 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av handikappersättningen. Enligt dagens regler är nivåerna för handikappersättning 36, 53 eller av prisbasbeloppet. Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd vad gäller stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Merkostnaderna för den enskilde har sedan reglernas tillkomst ökat stadigt som olika subventioner från samhället har försvunnit. Nivåerna för handikappersättning har länge legat på dagens nivå. Trots att prisbasbeloppet har justerats leder det ändock till ökade kostnader för den enskilde. En utveckling kan ses där bedömningen i enskilda ärenden blir allt hårdare och även om antalet avslag inte ökar markant så blir minskningarna i förhållande till de ansökta beloppen allt fler från försäkringskassornas sida. Sammantaget leder detta till att den enskilde får allt lägre ersättning för sina merkostnader. För att bättre motsvara de faktiska merkostnader som den enskilde har borde dagens nivåer ändras till som lägsta nivå, , och av prisbasbeloppet. Variationerna i bedömningen av rätten till handikappersättning är också stora och ofta har det avgörande betydelse var i landet man bor. Behovet av enhetliga och gemensamma tillämpningar är därför stort. bör mot bakgrund av ovanstående besluta uppdra till regeringen om en översyn av reglerna för och tillämpningen av handikappersättningen.
mot · GS02Sf307 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs av sjuklönesystemet så att whiplash-skadade garanteras ekonomisk ersättning vid rehabilitering. Det sker cirka 70 000 olyckor där cirka 70 000 människor blir skadade i trafiken med en whiplash-skada som följd. Omkring 7 000 personer får bestående men, men endast cirka 700 får sjuklöneersättning. I har tidigare förts en diskussion med berörd minister om , som är en av många som hamnat mellan stolarna i en kamp för att få ekonomisk hjälp och rehabilitering. är en ung kvinna och hon önskar inget hellre än att få komma tillbaks till arbetslivet efter sin olycka. Hon vill inte bara åka ut och in på sjukhuset för att få smärtlindring. Hon vill få en möjlighet till verklig rehabilitering. En rättighet som hon och alla hennes olyckskamrater måste få rätt att få. Kravet kvarstår som tidigare framförts i : det behövs en "" för whiplash-skadade. Det finns en orimlig begäran från försäkringsbolagen för att få ekonomisk hjälp den vägen. Den skadade ska kunna bevisa med ett läkarintyg efter endast efter det att olyckan skett att whiplash-skadan har ett direkt samband med olyckstillfället. Detta är omöjligt då just denna form av skada kommer smygande. Det kan ta innan man kan få diagnosen fastställd. Alla människor måste oavsett sjukdomsbild ha rätt till hjälp för att i möjligaste mån komma tillbaks till ett fullgott liv.