mot · GS02MJ497 · 2004-10-05 00:00:00 — Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändig, forskning och utveckling pågår inom många områden, exempelvis produktion på gårdsnivå av biogas från vallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning, konservering och hantering av grödor. I den nya forskningsorganisationen har det tidigare anslaget för Skogs- och jordbrukets forskningsråd bytt namn till "för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning". Medlen till stöd för denna forskning ligger under utgiftsområde 23 och ingår som en del i politikområdet Forskning. Verksamheten inom området utgör ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken och skogspolitiken. Vid () finns en stark kompetens inom såväl livsmedels- som lantbruksekonomi. Denna kompetens kan rätt använd utvecklas vidare inom värdefulla områden för svensk livsmedelsproduktion. avvisar regeringens förslag om ytterligare satsningar på Artdatabanken och anvisar mindre än regeringen till anslaget 25:1 . 15.1Eftergymnasial utbildning inom jord och skog En avgörande faktor för jord- och skogsbrukets framtid är näringarnas kompetensförsörjning. Naturbruksgymnasierna lägger den grund som krävs för självständigt arbete inom jordbruk och skogsbruk. För den som önskar bli företagare eller driftsledare/arbetsledare behövs en eftergymnasial påbyggnad. De nuvarande påbyggnadsutbildningarna (PU) har varit högt efterfrågade. Totalt gick 877 elever i PU . Formen är flexibel och anpassad till efterfrågan. I och med att beslutat att systemet med interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar skall avvecklas försvinner förutsättningarna för dessa utbildningar. Högskoleutbildning är inte alltid önskad eller motiverad och kvalificerad yrkesutbildning (KY) är ett svårgenomförbart alternativ för småföretag inom jordbruket och skogsbruket. Därför uppkommer behovet av statligt finansierad eftergymnasial yrkesutbildning inom naturbruket. Utbildningen skall komplettera KY och vara väl anpassad till näringens säsongsvariationer, företagens storlek, arbetssätt och andra särskilda förutsättningar. föreslår därför att begär att regeringen skyndsamt utarbetar ett förslag om hur behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall tillgodoses när den interkommunala ersättningen avvecklas. En inhemsk produktion av trädgårdsprodukter och potatis är en förutsättning för att svenska konsumenter skall kunna erbjudas produkter av hög kvalitet baserade på uthålliga och miljövänliga produktionsförhållanden. Antalet företag inom den gröna sektorn är ca 2 000 med frilandsodling av bl.a. frukt, bär, grönsaker och prydnadsväxter och ca 1 200 med växthusodling av grönsaker och prydnadsväxter. Dessutom finns 5 600 företag med potatisodling. Inom dessa sektorer är företagen väl spridda över landet och utgör en väsentlig resurs för att bibehålla en levande landsbygd och för att skapa sysselsättningstillfällen i hela landet. Inom sektorn arbetar flera tiotusentals anställda och företagare. En väsentlig del av dessa är deltidssysselsatta i skörde- och andra säsongsbetonade arbetsuppgifter. Att en mycket stor andel av de sysselsatta finns inom säsongsbetonade arbetsuppgifter måste beaktas när det gäller att skapa bättre konkurrens- och lönsamhetsförhållanden för näringen. som det gäller att slå vakt om marknadsanpassningen av produktions- och marknadsförhållandena innebär småskaligheten inom dessa sektorer att företagen har relativt sett svårare att möta de ojämlika konkurrensförhållanden som i många avseenden råder i relation till de viktigaste konkurrentländerna. Trädgårds- och potatisodlingen bär liksom jordbruket på konkurrenshämmande skatter och regleringar. I ett flertal statliga utredningar har slagits fast att växthusodlingen är en mycket energiintensiv näringsgren och är utsatt för en stark internationell konkurrens. I de flesta växthusföretag ligger energikostnaden i intervallet av produktionsvärdet (SOU 2003:38). I enskilda växthusföretag med speciell produktionsinriktning kan till och med den samlade energikostnaden inklusive energiskatter överstiga av den samlade kostnadsbelastningen i företaget. Det nuvarande energibeskattningssystemet dränerar växthusföretagen på viktigt kapital som bättre behövs för att stärka lönsamheten och öka förutsättningarna att vidta energibesparande och energieffektiviserande investeringar. vidareutvecklar sin politik avseende växthus- och trädgårdsnäringen i motionen Trädgårdsnäringens situation. Fisket är en viktig del av en levande skärgård. vill ha ett starkt och ekologiskt hållbart yrkesfiske som tar hänsyn till den unika havsmiljön. Det är därför viktigt att stimulera fiskenäringen genom en långsiktig politik som tar hänsyn till havsmiljön. Utan en sund miljöpolitik som kontrollerar havsmiljön och fiskeuttaget är näringen inte livskraftig. Överfiskning gynnar ingen utan resulterar, på lång sikt, i att näringen dör ut. Det är viktigt att villkoren för näringen är konkurrensneutrala gentemot kringliggande konkurrentländer. I och ser man på näringen som en basnäring som bör gynnas ur skattesynpunkt. Svenska fiskare har länge pekat på den orimlighet som ligger i att man fiskar i samma vatten, säljer till samma uppköpare men beskattas olika beroende på vilket land man utgår ifrån. Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag som ger svenska fiskare samma förutsättningar som yrkesfiskarna i våra grannländer beträffande skatteavdrag och beskattning. vill därför införa ett yrkesfiskaravdrag. Tyvärr har förslaget fastnat i den byråkratiska processen i . Fiskarnas inkomst är beroende av fångsten, vilket kan medföra stora variationer i inkomst. kräver därför att regeringen inför ett fiskekonto för yrkesfiskarna, enligt den modell som gäller för skogsbrukets "skogskonto". Vidare anser vi att s.k. negativa saldon för inventarietillgångar måste tillåtas. En annan inkomstmöjlighet för fiskarna är att fiska upp förlorade fiskegarn, s.k. spökgarn. Spökgarnen fortsätter att fiska och är en stor bidragande faktor till utfiskningen. Fiskarna bör alltså få statlig ersättning för att fiska upp dessa garn under de perioder de inte ligger ute. utvecklar sin fiskepolitik i motionen Hav i balans och hållbart fiske. Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring. Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. För att ett svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri skall kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa mål har samma prioritet och dignitet vid utformningen av den övergripande skogspolitiken. anser att det enskilda ägandet skall stimuleras i förhållande till ett ökat storbolagsägande. Staten bör sälja ut de företag som är verksamma på den konkurrensutsatta marknaden och endast behålla delar av den produktiva skogsmarken för att på ett ändamålsenligt sätt kunna skydda särskilt värdefulla miljöer, arter och rekreationsintressen. Statens uppgift är att ta hand om områden med höga naturvärden som undantas brukning samt att införskaffa och hålla viss produktionsmark som bytesvara när allmänintresset kräver att privata skogsägares marker inte längre brukas. Luftförorening orsakar ökad försurning av mark och vatten, vilket påverkar skogen negativt i många avseenden. Främst måste arbetet inriktas på att minska försurande utsläpp, men det är också viktigt att försurningen motarbetas genom kalkningsåtgärder. Projekt , som arbetat med att motverka försurning genom att återföra kalk och aska till skog, sjöar och vattendrag, har gett goda resultat och kan vara ett positivt exempel på samarbete mellan , och kommunerna. Därför avsätter för detta ändamål, vilket framgår av utgiftsmotionen för område 20. Utredningar och nyckelbiotopsinventering har visat att det finns behov av att skydda mer värdefull skogsmark. anser att om stora områden skall undantas från traditionellt skogsbruk bör detta ske på statens mark så att den privata äganderätten bevaras och skogsägarens utkomstmöjligheter inte försämras. vill öka andelen skogsmark som undantas från produktivt skogsbruk genom naturvårdsavtal i större utsträckning än vad som sker . Därför föreslår Kristdemokaterna att anslaget 41:2 Insatser för skogsbruketökar med jämfört med regeringens förslag. utvecklar sin skogspolitik i motionen Hållbart skogsbruk. Då medelavräkningspriset för renkött har en sjunkande trend är det motiverat med ett ökat anslag till rennäringen. har föregående år föreslagit en ökad satsning på detta område. Därför stöder regeringens satsning om ökade medel till anslag 45:1 Främjande av rennäringen m.m. von der Esch (kd) Skånberg (kd)