ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A305 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ordning och likvärdiga arbetsvillkor för samtliga arbetstagare som jobbar i . Sedan utvidgningen av EU:s medlemsländer har allt flera fall av lönedumpning förekommit hos flera arbetsgivare. Arbetsgivarna tillåter låga löner och sämre villkor än anställda i . har bland annat fackförbundet dragits in i flera strider med arbetsgivare som ger sämre löner åt utländska arbetare än motsvarande svenska arbetare. Ett exempel är att organisationen teknikarbetsgivarna ger tillfälliga och tidsbegränsade medlemskap till utländska företag så att de enligt arbetsgivarna omfattas av kollektivavtalet med . Därefter anser de utländska företagen att det räcker med att betala ut avtalets lägsta löner. Om inget snart görs kommer denna utmaning från arbetsgivarorganisationerna att bli ett allvarligt hot mot de svenska kollektivavtalen. Företagen menar att de låga lönerna är ett sätt att rädda kvar arbeten och företag i landet, de menar också att det här är en utveckling som de svenska facken måste acceptera tills lönerna inom EU har jämnats ut. Facken inom industrin har gjort en utredning som visar att om lönekostnaderna i ökar i samma takt som i kan det dröja . Det skulle vara önskvärt att regeringen skyndsamt återkommer med förslag som kan motverka att arbetsgivarna kringgår gällande kollektivavtal samt förhindrar att arbetsgivarorganisationer som Teknikarbetsgivarna låter utländska företag bli medlemmar. Rezene Tesfazion (s)
mot · GS02A306 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning med direktivet att kartlägga förekomsten av olika åldersgränser som används diskriminerande mot personer som uppnått myndig ålder, dvs.18 år, och om sådana diskriminerande åldersgränser finns, t.ex. utifrån kön, föreslå motverkande åtgärder. Det finns en rad åldersgränser som reglerar vad en person får göra, och är skyldig att göra, vid viss ålder. Vissa åldersgränser används också till fördel för den enskilde, t.ex. möjligheten att erhålla bidrag. Andra åldersgränser är mer godtyckliga och kan uppfattas som diskriminerande. När en person fyller blir denne myndig och en rad rättigheter och skyldigheter träder in. Det är t.ex. ett av villkoren för rösträtt och valbarhet till riksdag. Det finns en rad andra märkliga åldersgränser. De mest anmärkningsvärda är när krogar, restauranger och andra nöjesetablissemang fastställer mer eller mindre godtyckliga åldersgränser i syfte att utestänga vissa personer, trots att de uppnått myndig ålder. Det är inte ovanligt att det i nöjessvängen sätts åldersgränser som gör åtskillnad på personers kön, t.ex. "Han , hon ". Det skapar stora problem för enskilda personer, som råkar hamna utanför , men också för par där den ena parten inte uppnått den satta åldersgränsen. I propositionen 2004/05:2 Makt att bestämma - rätt till välfärd, regeringens ungdomspolitiska proposition kan följande läsas på s. 42: Unga människor upplever det ofta som diskriminerande att klubbar och andra nöjesarrangörer har åldersgränser som inte bara ligger långt över myndighetsåldern utan som dessutom är olika för män och kvinnor. Kollektiva restriktioner och inskränkningar av ungdomars rättigheter och självständighet som endast utgår från kön är inte förenliga med den nationella ungdomspolitiken. Jag håller helt med och anser att det är hög tid att frågan utreds och lämpliga åtgärder vidtas mot diskriminerande, inte minst könsrelaterade, åldersgränser. Det bör finnas mycket starka och redovisade skäl för att åldersgränser skall tillåtas begränsa rättigheterna för den som uppnått myndig ålder. Med anledning av ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning med direktivet att kartlägga förekomsten av olika åldersgränser som används diskriminerande mot personer som uppnått myndig ålder, och om sådana diskriminerande åldersgränser finns, t.ex. utifrån kön, föreslå motverkande åtgärder. Detta bör begära.
mot · GS02A309 · 2004-10-01 00:00:00 — Överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringsrätten har i två domar slagit fast att arbete på deltid och föräldraförsäkring för resterade tid upp till heltid inte skall inte betraktas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att den som arbetar deltid och har föräldrapenning och som blir uppsagd får a-kassan beräknad efter deltidsarbetet. Det bör dock gälla motsvarande regler i arbetslöshetsförsäkringen som i föräldraförsäkringen, där den som t.ex. arbetar och tar ut föräldrapenning för den andra delen kan behålla sin SGI, och kan få ersättning efter heltidsarbete vid t.ex. sjukdom. Med anledning av ovan anförda bör en översyn göras av lagen om anställningsskydd (Las) så att den som är föräldraledig och uppbär föräldrapenning inte kan sägas upp under pågående ersättningsperiod.
mot · GS02A310 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet på arbetsmarknaden. är världens mest jämställda land, sägs det, men ännu återstår mycket att göra ute på arbetsplatserna. Jämställdhetslagen fyller en viktig funktion, men efterlevs . Det måste ställas större krav på arbetsgivarna att åtgärda de könsbetingade löneskillnaderna. Därför bör lagen skärpas, så att paragraf 12 i lagen som reglerar att arbetsgivaren har på sig att åtgärda könsbetingade löneskillnader, ändras till . Jämställdhetsplaner bör också göras på alla arbetsplatser, inte bara på de som har mer än tio anställda.
mot · GS02A312 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för skogsröjning. Skogssstyrelsen har konstaterat att marginalen mellan skogens tillväxt och vårt samlade behov av råvara har försvunnit, vilket innebär att den svenska skogsindustrin kan förlita sig på enbart inhemsk råvara. Orsaken till underskottet beror dels på en ökad efterfrågan av virke, vilket medfört en högre avverkning av skog . Största förklaringen finns dock i det faktum att skogsvård och röjningsarbete är eftersatt på många ställen, vilket därmed lett till att skogstillväxten stagnerat. För att trygga framtidens behov av skog och för att stimulera till god skogsvård bör därför skogsröjning införas som arbetsmarknadspolitisk åtgärd, . Metoden har tidigare prövats då , med sin regionala placering, var ansvarig för utförandet. Resultatet av arbetet var mycket positivt och därför värt att pröva. Möjligheten att rekrytera lämplig arbetskraft bör vara mycket god och bör med fördel ske genom samarbete med arbetsförmedlingen. Genom dessa arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer skogens bestånd och tillväxt att tryggas i ett längre perspektiv.
mot · GS02A313 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsbonus för arbetssökande. Att hålla kontakten med arbetsmarknaden är en avgörande faktor för att lyckas med att få ett nytt arbete. Att arbeta i större eller mindre utsträckning medan man söker arbete borde uppmuntras så långt det är möjligt. Att försöka hitta arbetsuppgifter, även om det bara är , ger värdefull erfarenhet hur man skall gå till väga och kanske till och med få kontakter för framtida arbete. De som söker arbete och saknar inkomster har i många fall sin försörjning genom a-kassa eller socialbidrag. Reglerna för bidragen gör att det blir både misstänkliggjort och dyrbart att ta korta jobb och påhugg i avvaktan på mer permanenta arbeten och uppgifter. Många vågar kanske inte ens ta ett korttidsarbete i rädsla för att bryta mot reglerna och förlora sitt bidrag eller, i värsta fall, väljer i stället svartjobb. För att uppmuntra att arbetssökande anstränger sig att ta korttidsarbeten skulle en bonus kunna införas för dem som kan uppvisa kvittens på lön för arbete. Det skall givetvis vara lön med gängse inbetalda skatter och avgifter. En särskild f-skattsedel kanske skulle kunna utformas så att arbetssökande lätt kan åta sig olika uppdrag. För att inte belasta de offentliga finanserna på kort sikt skulle a-kasse- och socialbidragsnivå kunna reduceras något och medel avsättas för en arbetsbonus. På litet sikt bör regler som belönar och uppmuntrar arbete medan man söker anställning kunna ge rejäl vinst för de offentliga finanserna. Den stora vinsten vore emellertid att människor kan hålla kontakt med arbetsmarknaden och känna den viktiga tillfredsställelsen av att kunna göra nytta. Det kan också ge nyttiga erfarenheter med arbetsuppgifter som till och med ligger vid sidan av det ordinarie yrket.
mot · GS02A314 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminerande åldersgränser. Många krogar väljer att ha högre åldersgränser för män än för kvinnor, då man på så sätt säger sig ha lättare att undvika stökiga gäster. Att åldersgränsen för olika krogar är olika är i sig inget problem. Det är i stället när samma krog har olika åldersgräns beroende på kön som det blir diskriminerande. Denna form av diskriminering är oacceptabel. Därför bör en översyn av reglerna göras i syfte att få till stånd en förändring.
mot · GS02A317 · 2004-10-04 00:00:00 — Lokal och regional flexibilitet hos AMS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokal och regional flexibilitet hos AMS. AMS uppdrag är att de ska tillhandahålla arbeten åt alla. Rätt till arbete är en viktig i vårt välfärdssamhälle och en viktig förutsättning för människors egna försörjning. En av AMS uppgifter är att ge riktlinjer till länsarbetsnämnderna som finns i varje län. Dessa nämnder fördelar resurser och följer upp verksamheten i länen. Nämnderna har också lokalkännedom om arbetsmarknaden i regionen och utgör en viktig koppling mellan kommunerna och AMS. har motsvarande ansvar för arbetsförmedlingarna i det egna länet. Eftersom AMS har det övergripande ansvaret blir de riktlinjer som sätts upp generella för hela landet. Självklart är det viktigt att alla garanteras en likvärdig kvalitet i de åtgärder som genomförs, oavsett var man bor. Dock är det så att AMS inte anpassar insatser och åtgärder till de olika förutsättningar och behov som finns på olika håll i landet. Då förutsättningarna är olika över hela landet är det viktigt att AMS och länsarbetsnämndernas verksamhet måste vara anpassad därefter. Möjligheterna till lokala och regionala arbetsmarknadsinsatser måste utökas.
mot · GS02A318 · 2004-10-04 00:00:00 — Socialt företagande som resurs inom arbetsmarknadspolitiken begär att regeringen tydliggör hur socialt företagande kan vara en resurs inom arbetsmarknadspolitiken och hur kompetensen hos lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) kan tas till vara i detta sammanhang. I har det vuxit fram en nykooperativ rörelse som fick fart under lågkonjunkturen . Det bildades många kooperativ som ett sätt att bekämpa arbetslöshet, inte minst bland ungdomar. Det har också utvecklats många sociala arbetskooperativ och även gemenskapsföretag (community business), föreningsdrivna verksamheter och andra alternativ som med ett gemensamt begrepp kan kallas socialt företagande. En preliminär definition är: "De sociala företagen, dvs företag inom social ekonomi, vars huvudmål är att skapa arbete, och där vinstintresset är underordnat medarbetarnas engagemang och demokratisk organisering." (Arbetsgruppen Fas 3 Socialt företagande inom Equal). Social firms är ett välkänt begrepp i och väl utvecklat som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument i många länder. Det har gjorts utvärderingar som visar att utveckla kooperativ och liknande sociala företag kan vara ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt instrument som dessutom kostar mindre än traditionella åtgärder inom AMS ram. Det märkliga är att i förmedlas uppdrag och utges projektbidrag om socialt företagande enbart via , dvs. som en del i näringspolitiken. Vi tycker att det på ett sätt är mycket glädjande, då det är en slags bekräftelse på det sociala företagandet och den sociala ekonomin som en faktor för tillväxt. borde uppdraget om att utveckla socialt företagande som ett medel för att bekämpa arbetslöshet - inte minst för utsatta grupper - naturligtvis huvudsakligen vara förankrat via AMS. De 25 lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns över hela landet ger kostnadsfri information och rådgivning om kooperativt företagande och andra socialekonomilösningar. För detta erhåller LKU medel från staten via . Kopplingen till arbetsmarknadspolitiken och AMS är obefintlig på central nivå, trots att man på lokal nivå ofta arbetar med lösningar och projekt för arbetslösa. Därför är det viktigt att tydliggöra det sociala företagandet som ett viktigt instrument inom arbetsmarknadspolitiken och att LKU får ett tydligt arbetsmarknadspolitiskt uppdrag. Det kan medföra behov av ändrade attityder och regeltillämpningar. framhåller sociala företag i form av sociala arbetskooperativ som viktiga alternativ till verksamhet inom ram, men betonar att sådana lösningar behöver stöd för att utvecklas (SOU 2003:56, s. 202). En genomlysning av det sociala företagandets potential stämmer också väl ihop med regeringens intentioner i budgetpropositionen (2004/05:1): Regeringen avser att genomföra en övergripande kartläggning av vilka aktörer som bidrar till att uppfylla arbetsmarknadspolitikens mål (Utgiftsområde 13, punkt 4.7).
mot · GS02A319 · 2004-10-04 00:00:00 — Ökat ansvar för storföretag vid företagsnedläggning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat ansvar för storföretag vid företagsnedläggning. Att företag skapas, omvandlas och läggs ned är en naturlig del i marknadsekonomin. Vi kommer ständigt på nya produkter och tjänster, vårt köpbeteende ändras , nya sätt att producera varor introduceras, vi förbättrar miljölagstiftning o.s.v. Listan på orsaker kan göras mycket lång. Denna omvandling av företag är inget negativt i sig. Företagandet i är traditionellt mycket internationellt. Vi har många större företag som har verksamhet i en rad olika länder. finns givetvis utländska företag med verksamhet i . Denna internationalisering, eller globalisering, har ökat den senaste tioårsperioden. Detta medför att företag kan ha sina verksamheter utlagda på många olika länder, och de kan också ha samma sorts verksamhet i flera olika länder. Att företag väljer att lägga ned eller flytta sin verksamhet, helt eller delvis, är inget nytt i sig. Går ett företag med förlust så kan inte verksamheten få fortsätta hur länge som helst. Det är helt naturligt. Vad som däremot allt oftare framförts som argument vid en företagsnedläggning i är att det inte är tillräcklig bra lönsamhet. Ett företag kan gå med vinst men för företaget är detta inte tillräckligt utan man vill ha ännu bättre lönsamhet, och därför väljer man att flytta sin verksamhet eller lägga ned helt. I båda fallen innebär dock företagets beslut att den aktuella fabriken läggs ned och människor blir arbetslösa. För lite vinst i ett företag är ett mycket dålig argument för att låta personal bli arbetslös. Men det räcker gott och väl. De anställdas anställningsskydd finns, men ärligt talat såär det inte ofta som facket har så mycket att sätta emot. Och med de trygghetssystem vi har i , finansierade via statsbudgeten, så kan merparten av de arbetslösa få a-kassa tills man hittar nytt jobb, vilket dock inte är så lätt alla gånger. Vid en internationell jämförelse tycks det vara relativt enkelt att lägga ned företag i , också vid en jämförelse med lagstiftningen i andra EU-länder. I t.ex. krävs företag som ska lägga ned på betydande åtaganden riktat till de anställda för att kunna slå igen fabriker. Frågan är nu om vi inte bör skärpa lagstiftningen här i för att storföretagen inte ska få lägga ned fabriker och verksamhet som går med vinst. Man kan t.ex. kräva att företag måste kunna motivera inför någon ansvarig myndighet, fackförbunden och de/den ort/er som drabbas, varför man tänkt lägga ned verksamhet. Och måste man givetvis se till att det finns lagteknisk makt att kunna neka till en nedläggning. Eller så kräver man att storföretagen ekonomiskt ska ansvara för t.ex. ny utbildning eller inkomstgaranti under X antal månader (man ska dock inte både kunna få a-kassa och inkomstgaranti som arbetslös). Huvudsyftet är dock klart: storföretagen måste ta ett större ansvar vid företagsnedläggningar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02A320 · 2004-10-04 00:00:00 — Skydd mot diskriminering på arbetsmarknaden begär att regeringen skyndsamt utarbetar ett förslag till lagändring i enlighet med vad i motionen anförs om föräldraledighetslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat skydd för tjänstlediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en uppförandekod mot åldersdiskriminering på den svenska arbetsmarknaden. De nya turordningsreglerna i LAS infördes . De nya reglerna, som står bakom, innebär att ett företag med högst tio anställda har rätt att undanta två personer från turordningsreglerna ifall det blir nödvändigt med neddragningar av antalet anställda. Från flera håll, bl. a från de fackliga organisationerna och från JämO, har kommit uppgifter om att gravida och föräldralediga diskrimineras och sägs upp i samband med användandet av de nya turordningsreglerna. Det är naturligtvis mycket olyckligt om detta stämmer. I betänkandet arbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) slås dock fast att det inte finns någon entydig statistik som talar för att gravida och föräldralediga regelmässigt missgynnas på arbetsmarknaden. Även om betänkandet slår fast detta anser ändå att föräldraledighetslagen måste ändras för att täppa till eventuella kryphål för arbetsgivare. kan inte tolerera att gravida och föräldralediga utsätts för diskriminering, lika lite som vi kan tolerera diskriminering av andra grupper i samhället, t.ex. tjänstlediga och äldre. beslutade att ge regeringen i uppdrag att ta fram förslag för att stärka skyddet i föräldraledighetslagen för gravida och föräldralediga mot diskriminering. Beslutet har dock ännu inte verkställts utan ärendet förpassades till en utredning hos . Denna utredning är klar och betänkandet arbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) har presenterats. Här finns förslag som regeringen kan se till att presentera i en proposition för att ytterligare stärka föräldraledighetslagen. Frågan är varför det dröjer. Så kan anställningsskyddet ökas Gravida och föräldralediga bör skyddas För att öka skyddet av gravida och föräldralediga beslutade att regeringen skulle skriva om föräldraledighetslagen. Regeringen har tyvärr ännu inte hörsammat begäran. Men om så sker kommer de gruppernas ställning att tryggas ytterligare. Regeringen bör skyndsamt se till att genomföra den skärpning av föräldra- ledighetslagen (1995:584) som beslutat om . Ökat skydd för tjänstlediga För den som är tjänstledig finns det risk för uppsägning i samband med arbetsgivares användande av turordningsreglerna. Det är därför nödvändigt att skydda den grupp som av studier eller annan anledning beviljats ledigheter. Det ska inte gå att undanta folk från turordningen vid uppsägningar och i stället avskeda tjänstlediga. Lagen bör skrivas om i enlighet med detta.
mot · GS02A324 · 2004-10-04 00:00:00 — Hinder för utveckling av sociala arbetskooperativ begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för utveckling av sociala arbetskooperativ och för att undanröja hinder för en sådan utveckling. Sociala arbetskooperativ har visat sig vara en metod för arbete/sysselsättning som är både effektiv och som bygger på delaktighet och därför befrämjar empowerment och självtillit. Antalet har ökat från ca 40 till drygt 100 stycken. De är ofta små, men har stor betydelse för de människor som är med i respektive kooperativ. De har vuxit fram trots att de inte finns som något officiellt arbetsmarknadspolitiskt instrument. De sociala arbetskooperativ som finns är därför nästan uteslutande ett alternativ till det kommunala ansvaret för sysselsättning och daglig verksamhet. Men de sociala arbetskooperativen har en stor potential att växa i antal och storlek. (SOU 2003:56) konstaterar att det redan finns intressanta alternativ till i form av sociala arbetskooperativ, men att de är på embryonal nivå och behöver stöd för att utvecklas (s. 202). konstaterar inför kongressen 2003 att det "finns många grundläggande positiva värderingar i de sociala arbetskooperativens arbetssätt såsom självhjälp, personligt ansvar, demokrati, jämlikhet och solidaritet... Styrelsen ser det som angeläget att möjligheterna förbättras för de sociala arbetskooperativen. Det finns därför starka skäl att ytterligare utreda förutsättningarna för de sociala arbetskooperativens möjligheter att utvecklas även i ". (yttrande över motion 92, dnr 2003/0554). beslutade därefter att ge dess styrelse i uppdrag att verka för att en utredning kommer till stånd för att analysera förutsättningarna för att en utveckling av sociala arbetskooperativ i . Det är angeläget att en sådan utveckling kommer till stånd. Det kan gälla kartläggning av hinder och förslag att undanröja dessa, såsom lagstiftningshinder, kunskapsbrist, bristande samordning, etc.
mot · GS02A325 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om funktionshindrades löner i förhållande till deras yrkesmässiga kvalifikationer. Det högsta lönebelopp på vilket lönebidrag får beräknas har legat stilla på . Om beloppet skulle inflationsskyddas, skulle det innebära att det bidragsgrundande lönebeloppet skulle uppgå till . Det finns en risk att nuvarande låga ersättningsbelopp gör att arbetshandikappade blir hänvisade till anställningar med lägre lön än vad deras yrkesmässiga kvalifikationer motiverar. Ett högre tak skulle kunna underlätta för att hitta fler individuella lösningar. En omvärdering bör göras för att höja den bidragsgrundande lönekostnaden för lönebidrag. Detta skulle visserligen innebära färre arbetstillfällen för dem som är anställda på lönebidrag, men å andra sidan skulle deras yrkesmässiga kvalifikationer erkännas. Vilken annan grupp skulle acceptera en stillastående löneutveckling som arbetshandikappade tvingats göra?