mot · GS02A375 · 2004-10-05 00:00:00 — Dess syfte då var att ändra balansen till arbetstagarnas fördel på arbetsgivarnas bekostnad. blir det alltmer uppenbart att den svenska arbetsrätten behöver moderniseras. Arbetsmarknaden har en annan struktur än . Då dominerades den av färre men större arbetsgivare och det var betydligt vanligare med fasta anställningar och livslånga anställningstider. är arbetsmarknaden mer specialiserad och individualiserad - sällan kan en person göra någon annans jobb utan omfattade introduktion. Det finns långt fler små arbetsgivare än , och runt en halv miljon arbetstagare har olika former av tillfälliga anställningar. Arbetsrätten måste anpassas till de krav som dagens arbetsmarknad ställer. försvarar de grundläggande beståndsdelarna i den svenska arbetsrätten men ser två problem i den som behöver åtgärdas: Dagens regler ökar kostnaden för att anställa. Detta betyder att det skapas färre arbeten vilket framför allt drabbar grupper som står utanför arbetsmarknaden. Arbetsrätten har blivit ett komplicerat lapptäcke som är svårt att överblicka. Mängden och komplexiteten i regelverket ger dem som har juridiska resurser - t.ex. stora arbetsgivare och resursstarka fackföreningar - ett övertag gentemot små och medelstora arbetsgivare. En del mindre framsteg har gjorts på arbetsrättens område. På initiativ från de borgerliga partierna och togs möjligheten till blockader mot enmans- och familjeföretag som inte hade kollektivavtal bort. Samma partier drev också igenom möjligheten att undanta två anställda från turordningen vid uppsägningar, något som är mycket viktigt för små företag. Med tanke på hur många som står utanför arbetsmarknaden är det viktigt att reformera arbetsrätten för att ge fler människor chansen i arbetslivet. En tydlig utgångspunkt för detta reformarbete måste också vara att stärka den arbetssökandes rättigheter på arbetsmarknaden. Reformer som gör det lättare att anställa Lagen om anställningsskydd ger ett extra skydd till alla som är . De får tillgodoräkna sig sin anställningstid dubbelt upp till när turordningslistor sätts upp. Reglerna kom till för att skydda äldre anställda men de innebär att medelålders och äldre har svårare att få arbete eftersom de snart skulle få fördel i turordningen framför yngre kollegor som arbetat längre på just denna arbetsplats. vill därför att denna regel tas bort. vill att arbetsgivare ska få större möjligheter till provanställningar genom att tiden i provanställning förlängs från dagens 6 månader . vill rensa upp i den stora flora av visstidsanställningar som förekommer och ersätta dem med en form: överenskommen visstidsanställning som ska kunna gälla i upp till tvåår. Antalet personer med överenskommen visstidsanställning är begränsad till fem personer hos en arbetsgivare. uppfattning är denna gräns bör höjas till 20 personer. 8Gör arbetstiden mer flexibel Vi är övertygade om att fler människor har lättare att orka med arbetslivet och kan utföra ett mer tillfredsställande arbete om de främst individuellt och men även kollektivt får större makt över sin arbetstid. vill därför ha en ny arbetstidslag. Den nya lagen ska utformas så att den uppmuntrar till arbetstidsflexibilitet och ger fler människor möjlighet att arbeta på sina egna villkor. Lagen ska utformas så att arbetstiden bör läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. En sådan arbetstidslag ska bl.a. ge den enskilde större möjlighet att ta ut ledighet i timmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semester och eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunna läggas i en timbank. Den som vill kan sedan använda timbanken till att korta sin arbetstid , eller välja att ta ut den inarbetade ledigheten i form av pengar. Timbanken kommer att vara särskilt värdefull för de arbetstagare som inte har avtal om flexibel arbetstid . säger klart nej till en lagstadgad arbetstidsförkortning. Problemet är inte att vi som kollektiv arbetar för mycket i , utan för lite. I länder som och , som tidigare infört kortare arbetstid, börjar nu arbetsmarknaden röra sig i motsatt riktning. Vi säger därför nej till det försök med arbetstidsförkortning som ingår under utgiftsområdet arbetsliv i årets budget. 9Hjälp till särskilt utsatta grupper Det finns vissa grupper på arbetsmarknaden som drabbas hårdare när arbetslösheten är hög. Arbetsmarknadspolitiken måste därför alltid ge extra uppmärksamhet åt dessa grupper. Oavsett om konjunkturen är bra eller dålig har de handikappade alltid en svår situation på arbetsmarknaden. De statliga insatserna för att stärka handikappades ställning är därför mycket viktiga och måste alltid prioriteras. Arbetslinjen måste gälla även för handikappade, och förtidspensioneringar ska undvikas i största möjliga utsträckning. Så långt som möjligt ska personer med nedsatt arbetsförmåga ha ett reguljärt arbete. Majoriteten av dem med nedsatt arbetsförmåga behöver dock någon form av hjälp eller anpassning för att detta ska vara möjligt. Det kan handla om hjälpmedel, anpassad lokal, transporter till och från arbetsplatsen eller personligt biträde. Men allra vanligast är behov av anpassning av arbetstiden, arbetstempot eller arbetsuppgifterna. Undersökningar har visat att lönebidragsanställningar och anställningar vid är mer utvecklande och billigare än alternativen a-kassa eller förtidspension. Anställning med lönebidrag ska vara en åtgärd förbehållen arbetshandikappade. Drygt 55 000 personer har anställningar med lönebidrag. Bidraget utgår normalt under högst . Enligt vår mening måste antalet lönebidragsanställningar öka för att möta det behov som finns. Det måste också finnas större möjligheter, efter särskild prövning och med återkommande kontrollstationer, att behålla bidraget om detta i praktiken skulle medföra att anställningen upphör. Lönebidragets tak är oförändrat . Det har gjort det svårare för funktionshindrade med kvalificerade utbildningar att få lämpliga arbeten. liberalerna anser därför att taket för lönebidragsanställningar ska höjas. För de människor som omfattas av LSS är möjligheterna till arbete i regel än mer begränsade. Men även de måste få möjlighet till en daglig verksamhet. I vårt budgetalternativ har vi anslagit extra till stöd till arbeten för arbetshandikappade. Även för personer som inte kan beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden måste det finnas alternativ. är ett sådant. Även om verksamheten är förenad med en del problem är det angeläget att den finns kvar. I många glesbygdskommuner är verksamhet avgörande för arbetshandikappade. verksamhet bör renodlas så att den enbart inriktas på funktionshindrade, som inte kan konkurrera på den reguljära arbetsmarknaden. konkurrerar med sina produkter och tjänster på den öppna marknaden, vilket kan snedvrida konkurrensen till förfång för vanliga företagare. För det andra har det hävdats i rapporter att vinstkravet på gör att många anställda inte känner lugn och trygghet i sitt arbete. vinstkrav bör därför ses över. Hindra att äldre slås ut från arbetsmarknaden Arbetslösheten bland personer är lägre än bland befolkningen som helhet. Däremot är de äldre klart överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa. Det är mycket svårare för en äldre människa som förlorat sitt arbete att hitta ett nytt arbete än det är för en yngre. Många arbetsgivare är tveksamma till att anställa äldre arbetslösa. väljer många äldre att lämna arbetskraften långt innan de nått pensionsåldern. Efter 60 fyllda år faller arbetskraftsdeltagandet snabbt. Mer än hälften av alla som fyllt 63 har lämnat arbetskraften. Frågan om de äldres situation på arbetsmarknaden kommer att bli mer central framöver när deras andel av arbetskraften växer. är emot förslag som innebär att äldre arbetskraft tvångsvis pensioneras ut eller generationsväxlas från arbetsmarknaden. Lagen ger rätt att stanna i arbetslivet till . Det behövs en politik som också gör detta praktiskt möjligt för fler äldre att stanna i arbetslivet. Äldre personer är oftare sjuka . Det arbetsgivaransvar för sjukersättningen till långtidssjukskrivna som regeringen infört riskerar att göra det ännu svårare för äldre att få ett nytt arbete. motsätter sig därför regeringens förslag på detta område. Fler ungdomar i arbete är 67 000 svenska ungdomar öppet arbetslösa eller sysselsatta i någon form av arbetsmarknadsåtgärd. Arbetslösheten bland ungdomar är dubbelt så hög som i övriga befolkningen. Erfarenheterna visar att arbetslösheten bland ungdomar ökar snabbt i lågkonjunkturer men sjunker snabbare när arbetsmarknaden blir bättre. Men bland de arbetslösa ungdomarna finns en hård kärna som har lämnat gymnasiet och varken har meningsfull sysselsättning eller framtidsutsikter. Att förbättra dessa ungdomars situation är i första hand ett ansvar för utbildningspolitiken som måste se till att ingen lämnar grundskola och gymnasium utan tillräckliga kunskaper för att kunna klara sig i arbetslivet. Våra förslag på detta område utvecklas i våra utbildningspolitiska motioner. För att minska arbetslösheten bland ungdomar har tidigare föreslagit att ungdomar som varit arbetslösa ska kunna få tillfälliga instegsjobb hos reguljära arbetsgivare med kraftigt reducerad arbetsgivaravgift. Detta är en modell som kan hjälpa många ungdomar som står längre ifrån den reguljära arbetsmarknaden in i reguljära arbeten. Instegsjobben är flexibla och bör minska i omfattning när ungdomsarbetslösheten sjunker. Stora invandrargrupper har både lägre sysselsättning och högre öppen arbetslöshet än befolkningen i stort. I invandrartäta förorter runt våra storstäder finns bostadsområden där mindre än hälften av den arbetsföra befolkningen har ett arbete. vill ha ett nationellt mål på 80 procents sysselsättning. Det nationella målet bör kompletteras med ett lokalt definierat mål som innebär att alla kommundelar och större bostadsområden i ska ha av den arbetsföra befolkningen i arbete. Områden där så inte är fallet ska få särskilda statliga insatser. anslår medel till en solidaritetsbank (utlåningskontor) som kan bevilja lån på förmånliga villkor för investeringar i utsatta områden. Denna satsning beskrivs mer utförligt i vår integrationsmotion. Folkpartiethar ett åtgärdsprogram för att öka sysselsättningen och minska beroendet av socialbidrag i dessa områden. Tankarna bakom den jobb- och utvecklingsgaranti som nämnts tidigare i motionen utvecklas närmare i vår integrationspolitiska motion. Vi vill lägga ned den nuvarande arbetsmarknadsmyndigheten, AMS, och ersätta den med en mindre myndighet som handlar upp externa tjänster inom såväl förmedling som arbetsmarknadsåtgärder. Detta kommer att leda till en effektivare administration av arbetsmarknadspolitiken, vilket motiverar ett lägre förvaltningsanslag. Arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att egenavgiften blir högre och de offentliga utgifterna lägre. Den enskilde kompenseras för den högre avgiften genom sänkt skatt. Ersättningen vid arbetslöshet sänks och omvandlas till en fast ersättning efter 600 dagars öppen arbetslöshet. Detta leder till lägre kostnader för såväl arbetslöshetsersättning som aktivitetsstöd. Vi delar inte regeringens bedömning att det är önskvärt att expandera arbetsmarknadsåtgärderna i en tydligt uppåtgående konjunktur. När konjunkturen vänder uppåt och efterfrågan på arbetskraft växer är det viktigt att inte låsa in arbetssökande i åtgärder och driva upp räntorna vilket i sig minskar sysselsättningen. Därför föreslår vi en lägre volym på arbetsmarknadsåtgärderna. Vi går även emot regeringens förslag till utökat friår vilket innebär en besparing på . Vi anslår till att skapa 30 000 instegsjobb för främst arbetslösa ungdomar. Vi anslår till en särskild jobb- och utvecklingsgaranti för personer som behöver extra hjälp att få fäste på arbetsmarknaden och för lån på förmånliga villkor för investeringar i utsatta områden med låg sysselsättning. Avslutningsvis anslår vi mer än regeringen till insatser för arbetshandikappade. Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad - 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift till arbetslöshets- försäkringen * 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Investeringar i utsatta områden *) Kompenseras genom ett skatteavdrag och bortfall på statens inkomstsida. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen * 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Investeringar i utsatta områden *) Kompenseras genom ett skatteavdrag och bortfall på statens inkomstsida. Vi lägger sparbeting på och på anslaget till särskilda utbildningsinsatser. Vi anslår inte heller de som regeringen gör till med arbetstidsförkortning. Vi föreslår att läggs ned och att större delen av dess forskningsanslag förs över till universitet och forskningsråd. räknar vi med att detta sparar av myndighetens anslag. -25,3 -285,3 *) Arbetsdomstolen läggs ned och målen förs över till allmänna domstolar. Anslaget flyttas till UO 4 Rättsväsendet. -321,1 -25,3 -25,3 -385,3 -456,4 *) Arbetsdomstolen läggs ned och målen förs över till allmänna domstolar. Anslaget flyttas till UO 4 Rättsväsendet. Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen RiR 2004:3. Ett exempel är IFAU:s stora studie av svensk arbetsmarknadspolitik, "Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter?" IFAU Rapport 2002:8. IFAU Rapport 2002:8.