mot · GS02N393 · 2004-10-04 00:00:00 — Vi vill därför införa något vi kallar för startjobb. Förslaget innebär att arbetsgivare inte ska behöva betala någon arbetsgivaravgift när de anställer en "förstagångsanställd". Förslaget skulle göra det enklare för unga och invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. 8.16.3Invandrare på arbetsmarknaden är en resurs Den öppna arbetslösheten bland utomnordiska medborgare är i . Sammantaget visar fakta att vi i är mycket dåliga på att ta till vara den resurs som invandrarna är. För många med invandrarbakgrund krävs det ibland specifika åtgärder eftersom många saknar ett socialt nätverk, kontakter och erfarenhet av att söka arbete i . Ett sätt att möta detta är införande av så kallade jobbguider för invandrare som är nya på den svenska arbetsmarknaden. Funktionen behöver dock inte nödvändigtvis vara i offentlig regi utan kan till exempel vara i ideell regi. Jobbguidens uppgift blir att ha ett personligt ansvar för den arbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsa denne fram till ett arbete. Trots att många invandrare har hög utbildningsnivåär det många som har svårt att snabbt komma in på arbetsmarknaden. måste man först genomgå sfi-undervisning för att över huvud taget stå till arbetsmarknadens förfogande. Vi anser att man alltid ska ha rätt att stå till arbetsmarknadens förfogande. Arbetskraftens ålderssammansättning och befolkningsutvecklingen visar att kommer att behöva arbetskraftsinvandring framöver. I en globaliserad värld är det naturligt att människor kan röra sig över nationsgränser och bygga sig en ny framtid i ett annat land än födelselandet. Ett som öppnar för arbetskraftsinvandring ger människor denna möjlighet, som arbetskraftsinvandring skulle göra till en mer dynamisk och växande ekonomi. Regelverket bör innebära att den som har ett erbjudande om ett arbete i bör få komma hit och arbeta här utan prövning av behov och att man ska kunna söka uppehållstillstånd för arbete på plats i . Människor har olika behov under olika perioder av livet. Exempelvis finns oftast önskemål om kortare arbetstider från småbarnsföräldrar. Under andra perioder av livet kan det finnas rakt motsatta önskemål om arbetstiden. Gemensamt är behovet av flexiblare arbetstider. Om arbetstiden kortas beräknas detta kosta av löneutrymmet. Även om man använde hela det löneutrymme som arbetsmarknadens parter brukar komma överens om i centrala eller förbundsvisa förhandlingar skulle det ta sex till innan man kommit ned . menar att arbetstidsfrågan bäst löses när arbetsmarknadens parter själva tar ansvar för avvägningen mellan arbetsgivarens och arbetstagarens intressen. Det kan ske i form av kollektivavtal eller lokala avtal. Många tecken tyder på att arbetstidsförkortning såväl som arbetstidsförläggning är, har varit och kommer att vara prioriterade i kommande avtalsförhandlingar. Regeringens och dess stödpartiers ageranden är med tanke på denna utveckling mycket förvånande. När människor själva hittar bra lösningar ska inte staten lägga sig i och faktiskt desarmera avtalssystemets legitimitet. anser att näringspolitiken huvudsakligen ska bedrivas med generella medel. Historien visar att statligt stöd och detaljstyrning är mindre effektivt än att inrikta insatserna på att undanröja hinder och att skapa ett allmänt gott näringsklimat. näringspolitik innebär att en lång rad framför allt för småföretagen skadliga skatter reduceras eller slopas. Detta skapar förutsättningar för att också minska statens kostnader för olika former av stöd till näringen. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 24 för föreslår vi förändringar enligt följande: gör bedömningen att kan göra administrativa effektiviseringar och bedömer därför att en besparing på är rimlig. 9.2Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:1 Anslaget på täcker förvaltningskostnader för myndigheten och . avvisar uppbyggnad av ärendesystem inom de regionala stöden och kan därmed minska anslaget med . 9.3Näringslivsutveckling, m.m., 38:2 Anslaget täcker åtgärder för att främja näringslivet. Regeringen satsar för att utveckla ett designprogram som ska främja näringslivsutvecklingen på området. ställer sig tveksamma till den sortens kortsiktiga projekt och menar att långsiktiga strukturella reformer av generell karaktär är till större nytta för näringslivet. Däremot anser vi att såddfinansieringen bör ökas med . Anslaget 38:2 ökar därmed med 2005. : Förvaltningskostnader, 38:3 Anslaget på täcker förvaltningskostnader för ITPS. bedömning att en utgiftsbesparing på , genom en effektivisering av verksamheten, är rimlig. Anslaget på täcker myndigheten och den av staten och turistnäringen samägda bolaget och Turistråds verksamhet. har en stor potential att utvecklas som turistland. Turistnäringen skapar stora värden i form av arbetstillfällen och skatteintäkter. En god marknadsföring av hela är av största betydelse för att attrahera ytterligare turister. Vi anslår därför utöver regeringen för att finansiera ökade satsningar på marknadsföringen av som turistland. 9.6Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., 38:5 Anslaget täcker bland annat myndigheterna Bergsstaten som utfärdar undersökningstillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen samt geologiska undersökning. Vad gäller ansökningar om förlängning av befintlig prospektering är de lika många . Dock sökes endast förlängning med i stället för som brukligt . Detta beror sannolikt på konjunkturbedömningar samt inväntandet av den nya minerallagen. Regeringen har aviserat att en proposition kommer efter en mycket lång fördröjning. gör bedömningen att en besparing på Bergsstatens verksamhet kan ske på i väntan på en ny minerallag. Anslaget täcker bland annat inhemsk rymdforskning men huvuddelen av anslaget avser deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet. Stora delar av anslaget hanteras via ett bemyndigande. anser att det är viktigt att fortsätta delta i ESA:s olika program. 38:14 får dock hela i anslag. av budgetposten används till det europeiska rymdsamarbetet. gör därför bedömningen att en utgiftsbesparning på är rimlig, genom en effektivisering av verksamheten. vill öka möjligheter att driva viktiga konkurrensmål och anslår därför ytterligare för ändamålet. Vi föreslår att NOU görs till en självständig del av och för från utgiftsområde 2, varifrån NOU finansieras i regeringens förslag. 9.9Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m., 38:19 Företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad ska inte ägas av staten. bör alltså avyttras i den takt som marknaden kan absorbera dessa. Utförsäljningen bör finansieras inom bolagen. föreslår därför en utgiftsbesparing på . 9.10Kapitalinsatser i statliga bolag 38:19 Vi motsäger oss regeringens anslag på till kapitalinsatser i statliga bolag, och föreslår därför en utgiftsbesparing på . har ett anslag på och gör bedömningen att en utgiftsbesparning på är rimlig, genom en effektivisering av verksamheten. 9.12Exportfrämjande verksamhet, 39:3 Anslaget på finansierar bland annat verksamhet. Många indikatorer pekar på att står inför en stundande högkonjunktur. Trots detta anslår regeringen kraftigt ökade medel om för utökade satsningar på exportfrämjande åtgärder. Liknande satsningar kan vara motiverade i en lågkonjunktur, men med tanke på den starka konjunkturutvecklingen, och den förväntat positiva bytesbalansen, avvisar denna ökning. föreslår en anslagsbesparing på . Anslaget på täcker verksamhet. gör en satsning på för att det effektivare ska kunna driva konkurrensfrågor. Vi föreslår därför en anslagsbesparing på . 9.14Bidrag till miljömärkning av produkter, 40:6 Anslaget på är ett bidrag till den verksamhet som ansvarar för när det gäller att utveckla och informera om miljömärkning av konsumentvaror. anser att detta är en angelägen uppgift och har dessutom krävt att verksamheten också ska innefatta en utveckling av rättvise- och jämställdhetsmärkning av konsumentprodukter. anslår för jämställdhetsmärkning.