ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N224 · 2004-09-22 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning om glesbygdens villkor och hur ett särskilt glesbygdsavdrag kan utformas. Vid budgetdebatten framhöll finansministern att det går bra för . har en bättre tillväxt än andra jämförbara länder i . Ändå upplever många svenskar, inte minst i glesbygden, att deras levnadsvillkor ständigt försämras. Drivmedelspriserna rakar i höjden - regeringen höjer energi- och vägtrafikskatterna. Resorna till och från arbetet, matvaruaffären och övriga serviceinrättningar är långa. En matvarukasse kan vara dyrare i glesbygden jämfört med tätorten på grund av de långa avstånden och bristen på kollektivtrafik. Eftersom skatten utgör av bensinpriset betalar långpendlaren med dagens höga bensinpris mer än i bensinskatt . Flera kommuner i har dessutom landets högsta kommunalskatter. I många kommuner betalar invånarna mer än storstadsbon i kommunalskatt per intjänad hundralapp. Om hela landet ska kunna leva, på någorlunda lika villkor, måste reella förutsättningar ges för befolkningen att bo kvar och verka i glesbygden. Glesbygdens speciella levnadsvillkor med höga skatter och höga kostnader motiverar en utredning vars syfte skall vara att utröna om det är möjligt att på något sätt kompensera och möjliggöra boende i glesbygden. Införandet av ett särskilt glesbygdsavdrag kan vara en väg att gå.
mot · GS02N225 · 2004-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera produktion av biogas med odlad gröda. När organiskt material bryts ned av bakterier i syrefria miljöer bildas biogas. Som grund för kretsloppssamhället är biogas en svårslagen lösning. Biogas bidrar till att lösa det moderna samhällets energiförsörjning som det eliminerar avfall och minskar miljöproblem. Som bränsle är biogas överlägset då den varken bidrar till stora koldioxidutsläpp eller miljö- och hälsofarliga utsläpp. Som en del i strävan att knyta ihop kretsloppen har produktionen av biogas byggts ut, vilket gjort att har en ledande ställning inom biogasområdet. produceras biogas av avfall från reningsverk och av restprodukter från jordbruket, till exempel gödsel, blast samt slakteriavfall. krävs dock en breddad råvarubas för att öka biogasproduktionen rejält. Flera sammanställningar visar att potentialen för biogasproduktion med svenska råvaror uppgår till om även odlad gröda används vid sidan av avfall och restprodukter. Genom att bredda råvarubasen för biogas till odlad gröda kan nästa steg i utbyggnaden av biogas förverkligas, vilket innebär att en stor del av vägtrafiken drivs med förnybar biogas istället för oljeprodukter. Beräkningar från bland annat forskningsprojektet vid visar att biogasalternativet vid jämförelse med andra alternativ ger större utbyte av fordonsdrivmedel per hektar odlad åker. I finns ett framgångsrikt exempel på en verkligt genomförd kretsloppslösning med biogas i form av biogas till stadsbussar, taxi och personbilar från organiskt avfall. finns möjligheten att gå vidare och öka produktionen med hjälp av odlad gröda. Företaget Svensk Biogas har utvecklat en metod, "Gröngas", som möjliggör decentraliserad biogasframställning med odlad gröda i nära samverkan med jordbruket. Metoden öppnar en möjlighet för nästa steg i utvecklingen av marknaden för biogas till fordonsdrift. Eftersom biogastekniken medger en långsiktig och hållbar hantering, där behandlat material som innehåller växtnäring och mull kan återföras till jordbruksmarken, är en utveckling av energiproduktion med biogas av stor vikt för en hållbar utveckling av såväl svenskt jordbruk som samhället i stort. Möjligheten att ta nästa steg i biogasutvecklingen bör därför ges goda förutsättningar genom fortsatt klimatpolitiskt stöd, stöd till pilotprojekt samt stöd via framtida energipolitiska stödprogram. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N226 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prisreglering på fjärrvärme. I mängder av kommuner har villa- och fastighetsägare som skrotat oljepannan eller eluppvärmningen chockats när deras fjärrvärmenota stigit med i vissa fall så mycket som på bara . Konkurrensen från eluppvärmning har inte blivit verklighet eftersom fjärrvärme inte egentligen har någon konkurrens från elvärme. Har man en gång investerat i fjärrvärme så kostar det en villaägare att byta uppvärmningssystem. 1996 fick kommunerna möjlighet att driva sina fjärrvärmebolag med rejäla vinster. De pengarna kan sedan användas för att täta hål i kommunens ekonomi. gick statliga och privata ägare in och tog över kommunala anläggningar. I takt med att fjärrvärmen står för en allt större del av uppvärmningen, har många bolag höjt avgifterna kraftigt. Avgiften för fjärrvärme i ökade och det är bara ett exempel på problemen med prissättningen av den allt populärare uppvärmningsformen. I har , som tog över det kommunala energibolaget, höjt avgiften . På alla områden där vi har naturligt monopol råder det i allmänhet en prisreglering från samhällets sida. Fjärrvärme är det enda monopolet vi har med så kallad fri prissättning. Fjärrvärmemarknaden i fungerar inte, och därför bör staten införa en reglering av priserna så att inget energibolag kan ta ut några höga monopolvinster.
mot · GS02N227 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning för att ersätta naturgrus. Ett av och regeringens miljömål är att minska naturgrusanvändningen i eftersom naturgruset är en begränsad tillgång. Naturgrus används som ballastmaterial i bl.a. betong, för sandning av vägar, igenfyllnad av rörgravar, vägbygge m.m. Ett allt viktigare intresse är användning av naturgrus för vattenrening genom infiltration. Detta förutsätter att naturgruset inte är bortgrävt. Infiltrationsrening av vatten har blivit viktigare eftersom man har upptäckt s.k. protozoer som finns i det flesta vattendrag och kan orsaka sjukdomar men som är svåra att rena bort med traditionella vattenreningsmetoder. Infiltration genom en naturgrusförekomst ger möjlighet att rena bort protozoerna. Skatten på naturgrus har höjts från per ton till per ton. Det bör också uppmärksammas att tillgången på naturgrus varierar mellan olika delar av landet liksom efterfrågan. Vidare kan effekterna av uttag av naturgrus på grundvattenmagasin och dricksvattenförsörjning också variera. Dessa faktorer, liksom effekterna för olika slag av företag, bör beaktas i den fortsatta analys som skall göras. Ytterligare höjningar av naturgrusskatten kan behövas och troligen också andra åtgärder, t.ex. stöd till ersättningsmaterial och ny teknik. Om ersättningsmaterial skall kunna införas så behövs tydliga signaler och ett tydligt ekonomiskt incitament. Naturgruset kan inom de flesta områden ersättas med bergkross. Det svåraste är att ersätta naturgruset inom betongtillverkningen och speciellt 0-8 m.m. fraktionen. För att detta skall bli möjligt krävs forskning och utveckling. Givetvis kan inte all naturgrusanvändning ersättas, men användningen bör begränsas till de speciella applikationer där naturgrusets egenskaper är nödvändiga. En omställning till naturgrusfri betong är nödvändig och tekniken för detta kommer förr eller . Frågan är bara om vi först skall förbruka de geologiska formationer som är av betydelse för vår framtida vattenförsörjning. Om vi skall ge framtida generationer tillgång till ett naturligt och säkert dricksvatten såär naturgruset för byggnation redan slut i de delar av landet där denna resurs var knapp från början eller där uttaget varit stort. Varken vattenkonsumenterna i de naturgrusfattiga regionerna eller småföretagen utan egna forskningsresurser har tid att vänta och se. Några statliga medel för att stödja denna utveckling har inte anslagits. Medel måste anslås för forskning och kunskapsuppbyggnad för att ersättningsmaterial skall kunna användas. Kunskapen blir tillgänglig för alla och vi kan rädda både möjligheterna för vattenförsörjningen och mångfalden i byggbranschens materialförsörjningsföretag. Det är nu vi kan skapa goda förutsättningar för kommande generationers dricksvattenförsörjning och effektiva byggmaterialförsörjning. Konsekvensen av utebliven forskning med kunskaper tillgängliga för alla skulle vara att naturgruset först måste förbrukas för att det nödvändiga teknikskiftet skall bli lönsamt för de stora aktörerna. När teknikskiftet väl har skett riskerar de mindre aktörerna att slås ut.
mot · GS02N228 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av systemet med elcertifikat. Efter att ha varit i gång i ungefär har systemet med elcertifikat redan fått hård kritik. Kritiken har bland mycket annat handlat om följande: Elleverantörer har alltför enkelt kunnat låta bli att redovisa elcertifikat och i stället betalat kvotpliktsavgift. En alltför liten del av det som konsumenterna betalar för certifikaten investeras i nya anläggningar. Tidsperspektivet () är alltför kort för att utgöra grund för långsiktiga investeringar i nya kraftverk. Systemet med elcertifikat är ett ganska komplicerat sätt att föra över kostnaderna för stödet till förnybar el från staten till konsumenterna. Systemet är dessutom, åtminstone inledningsvis, förenat med höga administrativa kostnader. Ska de höga kostnaderna kunna försvaras måste systemet ge de resultat som utlovats - en kraftig och långsiktig utbyggnad av förnybar elproduktion. Om en elleverantör inte fullgör sin kvotplikt genom att lösa in tillräckligt många elcertifikat får leverantören betala en kvotpliktsavgift. Avgiften beräknas som av det genomsnittliga priset för elcertifikaten under föregående år. är kvotpliktsavgiften dock begränsad till och till per certifikat (motsvarande 1 MWh). var priset på elcertifikaten högre än maxbeloppet. Flera stora elleverantörer (däribland ) valde därför att betala avgiften istället för att annullera certifikat. Ur företagsekonomisk synpunkt är detta lönsamt. Men agerandet innebär att de avgifter konsumenterna betalat för elcertifikaten hamnar hos kraftbolagen och i statskassan i stället för att användas till att bygga ut förnybar elproduktion. Elcertifikaten är dyra att administrera, både för myndigheterna och för kraftbolagen. betalade konsumenterna ca 1,3 miljarder för elcertifikat, men bara 650-810 miljoner gick till producenter av förnybar el. Det finns en övervägande risk att flera kraftbolag även fortsättningsvis medvetet avstår från krånglet med att handla med certifikat och i stället väljer att betala kvotpliktsavgift. Tillägget på till genomsnittspriset kan av flera mindre aktörer uppfattas som ganska litet jämfört med de höga administrationskostnaderna. För att förtroendet för systemet ska bevaras måste regeringen göra en översyn av systemet så att incitamenten för att lösa in certifikat förstärks.
mot · GS02N230 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad satsning på svensk turism. Turismen i svarar för av totala BNP. Den sysselsätter cirka 126.000 personer. Men den skulle kunna expandera ännu mer och ge ytterligare arbetstillfällen i så gott som hela , inte minst i de norra delarna av vårt land. har mycket att erbjuda såväl för de svenskar som väljer att semestra i sitt eget land som utländska gäster som kommer till vårt land. Vid en jämförelse med andra nordiska länder är den svenska statens satsning på marknadsföring av som turistland per invånare medan övriga länders satsningar uppgår till . satsar per invånare ( källa: Svensk Turism). Turismen har stor betydelse för sysselsättningen i och har därmed en stor ekonomisk betydelse eftersom den genererar skatteintäkter samt medverkar till tillväxt i hela samhället genom att så många verksamheter blir berörda när människor turistar i vårt land. Förutsättningarna för den svenska turismen borde förbättras. Det finns en stor möjlighet för denna sektor att expandera.
mot · GS02N231 · 2004-09-20 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera statliga myndigheter till . Statliga myndigheter bör lokaliseras på så sätt att effektivitet uppnås i verksamheten. Men när statliga myndigheter lokaliserats de gångna åren har en ambition varit att placera verksamheter utanför . Det har varit en lovvärd tanke som bidragit till att skapa statliga arbetstillfällen runt om i landet. Utlokaliseringarna har dock också medfört många och dyra resor för myndigheternas medarbetare, framför allt till och från och genom de omfattande kontakterna med och . En bortglömd del i lokaliseringarna är . har ett ypperligt läge nära . Genom att lokalisera statliga myndigheter till uppnås en hög grad av effektivitet som en lokalisering dit medför positiva effekter för staden, regionen och riket. De goda kommunikationerna gör att det är snabbt, billigt och enkelt att färdas mellan städerna. Det gör att dyra och miljöfarliga flygresor kan undvikas. ligger därtill i som befinner sig i en omstruktureringsfas från att vara ett traditionellt industrilän till ett kunskapslän med en framskjuten position i kunskapssamhället. Förläggande av statliga arbetstillfällen till länet skulle bidra till denna utveckling. har goda flygförbindelser och ligger nära både , och flygplatser med deras kommunikationer till hela världen. Det är dags att lägga statliga myndigheter och arbetstillfällen till . Det är bra för alla. är ett överlägset alternativ när det gäller lokalisering av statliga myndigheter. bör ge regeringen ett tillkännagivande rörande det här anförda.
mot · GS02N233 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om återbäring på en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras utreds. En paradoxal situation råder för de s k skogslänen i . Det finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men där föreligger även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade som finns väljer ofta att flytta, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från skogslänen överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till de vattenkraftsproducerande länen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. De bestående skador som orsakats av vattenkraftexploateringen borde "bestående" ersättas. Skadorna regleras ekonomiskt med s k bygdemedel. Men den ekonomiska ersättningen som dåtidens vattendomar fastställde skulle sannolikt vara betydligt större. En radikal förändring behövs i politiken om glesbygdslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i och de stora vattendragens landskap i övrigt i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. En återbäring på en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att det med egna medel går att bygga en framtid. En möjlig teknisk lösning kunde vara att en del av dagens energiskatter används för att skapa en återbäring. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Jag vill därför att en statlig parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att hitta en modell för återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GS02N235 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska regelbördan för de små företagen med minst en tredjedel före valet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa s.k. konsekvensanalyser vid regelförändringar som berör småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett regelbördetak. För små företag är de administrativa kostnaderna en stor börda. För regelverk som hanterar arbetsmiljö, skatter och miljöär kostnaden beräknad till och anställd för de företag som har under 19 anställda. I många rapporter framkommer att företagarens brist är ett av de största hindren för tillväxt i företaget. Och att den administrativa bördan är stor för de små företagen vittnar nästan varenda småföretagare om. Sammantaget är detta också en stor samhällelig kostnad då företagens samlade kostnad för att administrera det offentliga regelverket ligger på . Pengar som istället hade kunnat användas till att skapa jobb och tillväxt. Regelförenkling och förenklingsarbete har stått högt upp på agendan i under den socialdemokratiska regeringens 10-åriga maktinnehav. Men trots det har ingenting hänt som har lett till en lättnad för landets små företag, utan undersökningar visar istället att den administrativa bördan för små företag ökat. Regelbördan för de små företagen borde kunna reduceras med minst en tredjedel fram till valet . Många politiska beslut kan verka lovvärda vid en första anblick, men vid en närmare granskning finner man snart att det vore helt förödande för de små företagen. Varje politiskt beslut som tas, fram till dess att de små företagens regelbörda har minskat med minst en tredjedel, måste därför konsekvensanalyseras. Många av de pålagor som läggs på småföretagen är inte nödvändiga. Politikerna borde i större utsträckning prioritera vilka regler och administrativa kostnader som är angelägna. Ett så kallat regelbördetak, som innebär att inga nya regler och administrativa kostnader får läggas på de små företagen utan att någon annan tas bort, borde därför införas.
mot · GS02N237 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en heltäckande energiförsörjningspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på nätbolagens kundtjänst att ge information och kunna ta emot felanmälningar vid strömavbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på mer tydliga elräkningar. Jämn och säker tillgång på elektricitet är en avgörande faktor för att alla ska känna trygghet till liv, säkerhet och försörjning i hela samhället. Hela vårt moderna samhälle förutsätter säkra elleveranser till rimligt pris. Därför är de längre strömavbrott som och med jämna mellanrum drabbar delar av vårt land inte acceptabla. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en rimlig nivå. Skärpta krav på nätbolagen så att de säkerställer elleveranser vid alla typer av väder måste ställas. Kraven behöver även skärpas gällande nätbolagens sätt att organisera sin kundtjänst så att de har möjlighet att ta emot felanmälan och ge korrekt information även om strömavbrottet berör många abonnenter. Trots att elmarknaden varit avreglerad är det fortfarande stora problem för abonnenterna att få tydliga elräkningar. Följande krav bör finnas för samtliga elleverantörer: Elleverantören bör fakturera avläst mätarställning och inte beräknad förbrukning. Olika elleverantörer bör alltid ange priserna på samma enhetliga sätt, det vill säga om priset är med eller utan skatt och moms. Det ska vara möjligt att lämna avläst mätarställning via telefon och Internet. Elleveranserna måste säkras, förutom genom nätföretagens försorg också genom nationell "försvarsorganisation" av hemvärnsmodell. Till sitt förfogande ska detta elsäkerhetsförsvar ha alla de resurser som erfordras för att snabbt kunna ingripa vid avbrott i elleveranserna. Det kan gälla allt från utbildad personal till bandvagnar och mobila större reservelkraftsverk. är ett kallt land med stort och växande elberoende. Avregleringen har visat på svårigheten för en fri marknad att garantera vår elförsörjning i alla lägen. Vi anser att staten måste se till att den inhemska elproduktionen är tillräckligt stor för att täcka nationens elbehov under alla förhållanden.
mot · GS02N240 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt för små företag på landsbygden att bedriva turistnäring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anpassa momssatser och skatter för små turistföretag.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Storstaden diskuterar om sushi är riktig mat, det ökade krogvåldet och om alkoholservering . På landsbygden försöker man överleva med hjälp av mångfald och småskalighet. Det finns en ökad landsbygdsturism, ett småskaligt värdskap, som har blivit ett viktigt komplement till en levande landsbygd. En levande landsbygd är också beroende av privatturismen. Efterfrågan ökar, men för de små företagen är hindren och svårigheterna att starta alltför stora. De olika tillståndslagarna är knappast heller anpassade till denna småskalighet. Ändåär det den där extra lilla inkomsten som kan vara avgörande för att en servicenäring skall kunna gå runt. Vid en nitisk tillämpning av alkohollagen är det inte många av dessa företag som klarar att få tillstånd för alkoholservering trots att de serverar hemlagad mat av hög kvalitet i trevlig miljö. Ofta har man också problem med att få "restaurangköket" och andra krav enligt tillståndsmyndigheternas lista uppfyllda på grund av sin småskalighet. Detta gäller också för det ökade intresset för sunda och unika livsmedelsprodukter av gårdskaraktär. Den internationellt sett mycket höga restaurangmomsen på och alla övriga skatter som svenska staten tillför turistnäringen, men som övrig industri slipper ifrån, sätter stora käppar i hjulen för ökat småföretagande i landsbygden. I finns det cirka 10 000 hotell- och restaurangföretag, varav har färre än tio anställda och alltså drivs som småföretag. Om skall kunna ta till vara den stora tillväxtpotential som turistnäringen är krävs att nya lösningar prövas för att få nya jobb i mindre kommuner och i nya små företag. Ur ett sysselsättningsperspektiv tar turistnäringen en tätposition i antal sysselsatta. Branschen domineras av kvinnor och andelen invandrare är drygt en femtedel. För många ungdomar är arbeten i turistbranschen inkörsporten till den första arbetslivserfarenheten. Turismen är en mycket viktig del av tillväxten, inte minst för landsbygd och glesbygd. För många regioner är dessa företag avgörande för sysselsättning och tillväxt. En långsiktig strategi behövs för satsningar på svensk turistindustri i hela landet. Det krävs också en genomgripande översyn av hur skattesystemet påverkar småföretagens möjlighet.