mot · GS02Ub306 · 2004-09-30 00:00:00 — Det ska bli lättare att få skadestånd som mobbad - antingen genom domstolsprocess eller genom att skolorna tvingas teckna försäkringar. Skollagen ska ändras så att skolpersonal tydligt ges rätt att avvisa obehöriga personer från skolområdet. Stärk undervisningen om förtryck som fascism och kommunism och religiös intolerans fört med sig. Säkra skolgången för flickor som växer upp i miljöer präglade av patriarkala värderingar. Sexualiserad, förråad och kvinnoförnedrande vardag måste bekämpas. Mobbade ska ha rätt till skadestånd från kommuner som inte gjort tillräckligt för att förhindra den kränkande behandlingen. Speciallärarna åter och tidiga insatser för elever som inte når målen. Ge bättre lagstöd till lärare och rektorer som vill stoppa mobbning. Stävja skolket, exempelvis genom indraget studiebidrag. Sexuella trakasserier är också mobbning som måste stoppas. Ny lagstiftning behövs. Mobbare ska kunna flyttas från skolan - låt offren gå kvar. Skolan ska förmedla demokratiska värderingar4 Förhindra intoleransens inflytande över de unga4 Lärare från flera kulturer behövs5 Barns rätt att gå i skolan måste försvaras bättre5 Elever kränks och utsätts för våld6 Skolorna ska tillåtas sätta gränser7 Elever måste kunna flyttas mot sin vilja om de kränker andra7 Skärpt tillsyn och möjlighet för mobbade att få skadestånd8 Obehöriga ska kunna utestängas från skolans område9 Åtgärder när mobbning konstaterats10 beslutar om ändring i skollagen så att en skola uttryckligen ges rätt att hindra obehöriga från att vistas på skolområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka skolans undervisning om förtryck och intolerans som ägt och äger rum med olika ideologiska eller religiösa förtecken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av hur fler lärare med utländsk bakgrund kan rekryteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunernas uppföljning av fullgörandet av skolplikten måste förbättras, så att skolgången säkras för flickor som växer upp i miljöer präglade av patriarkala värderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall kunna vidta sanktioner mot kommuner som saknar antimobbningsplaner eller inte vidtar tillräckliga åtgärder mot mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rättslig översyn för att underlätta för elever att få skadestånd av kommuner som visat underlåtenhet i arbetet mot mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om en försäkringslösning skulle vara en bra lösning för de fall av kränkningar som inte kan drivas i domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skärpt statlig tillsyn av hur kommuner och fristående skolor sköter mobbningsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om indraget studiebidrag som en möjlig åtgärd att vidta mot elever som kränker andra eller har ogiltig frånvaro. begär att regeringen återkommer med förslag till ändring av skollagen så att kommuner åläggs att polisanmäla elever som utövar våld eller allvarligt kränker andra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lärare skall vara skyldiga att rapportera all kränkande behandling till rektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att grundskoleförordningen skall ändras så att det står klart att det är möjligt att tvångsförflytta en elev från skolan om han eller hon kränker andra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skolans skyldighet att erbjuda alternativ undervisning för de elever som flyttas från sin skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om främjande av jämställdhet och om att en lag skall införas mot sexuella trakasserier av elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skolan bör ges tillräckliga lagliga befogenheter för att motverka mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att föräldrarna skall informeras om deras barn mobbas eller mobbar. Skolan ska förmedla demokratiska värderingar Skolan har två uppdrag, att ge eleverna kunskaper och att främja deras utveckling till demokratiska medborgare. Båda är lika viktiga och sammanbundna med varandra - det är svårt att utvecklas till en människa med demokratiska värderingar utan kunskaper. Det går inte att undervisa om alla människors lika värde på lektionstid och sedan låta något helt annat hända utanför klassrummet. Skolans ansvar för demokratin gäller både innehållet i undervisningen och att eleverna uppträder på ett respektfullt sätt mot andra. Våld har samma mekanismer oavsett om sammanhanget kan anses litet (en enskild skola) eller stort (hela samhället). Mobbning, aggressivitet och kränkningar i skolan fungerar på samma sätt som annat förtryck, även det som sker i totalitära regimer i exempelvis fascismens eller kommunismens namn. En grupp ger sig rätten att betrakta och behandla en individ eller en annan grupp som lovligt byte och förföljer och plågar sitt byte systematiskt. Det som sker i det mindre sammanhanget avgör hur förhållandena blir i samhället i stort. Rasförtryck, förföljelser av homosexuella och misshandel av kvinnor skulle inte förekomma om barn och ungdomar bara skulle vistas i miljöer fria från våld och aggressivitet. Skolan har en mycket viktig roll att spela. Den måste både ge utrymme för diskussioner och kunna agera kraftfullt för att stoppa våldsyttringar. Förhindra intoleransens inflytande över de unga Mycket ofta är våldets bärare unga människor förförda av politisk extremism. Skolan måste lämna sitt bidrag i det förebyggande arbetet för att förhindra att tonåringar dras in i intoleranta rörelser. Skolan måste vaccinera de unga mot våldsromantik. Alla former av politik byggd på rasism, klasshat eller intolerans bör utgöra ämne för en ständigt pågående debatt i skolorna. Skolorna har bedrivit ett utmärkt arbete med att informera om och stödja diskussioner kring Förintelsen. Motsvarande arbete har ganska kommit igång när det gäller den intolerans som har sina rötter i kommunismen. Det är viktigt att detta arbete utvecklas och ges tid samt att lärarna ges tillfälle att genomgå kompetensutveckling. För några decennier sedan skulle få människor ha trott att massmord och s.k. etnisk rensning skulle återkomma i vår vardag under kristendomens eller islams fana; vet vi dessvärre att det var möjligt. Fanatism och intolerans med olika religiösa förtecken bör bli föremål för systematisk analys i skolarbetet. bör man lyfta fram förtryck som utövare av religion utsatts för. Diskussionerna i skolan ska också gälla hur vi kan överbrygga klyftorna mellan fattiga och rika i världen. Det bör uppmärksammas att EU och FN är viktiga arenor för detta arbete samt att bistånd och frihandel är verksamma metoder för att nå målet. Skolan bör också ha en öppen dialog om problem i det egna närområdet med grupper och organisationer utanför skolan. Lärare från flera kulturer behövs Skolan ska främja förståelsen för som ett mångkulturellt samhälle. För att åskådliggöra detta är det viktigt att det bland skolans personal finns personer med utländsk bakgrund. Det handlar inte bara om att personal med utländsk bakgrund har särskilda erfarenheter och kunskaper som behöver tas till vara, utan minst lika mycket om att det för alla elever på skolan ska göras tydligt att förebilder, auktoriteter och akademiker kan ha olika bakgrunder. I har alldeles för få lärare utländsk bakgrund. Delvis kan detta bero på att det finns brister i valideringen och kompletteringen av utbildning som genomgåtts i andra länder. Delvis kan det finnas brister i rekryteringsprocessen ute i kommuner och friskolor. Resultatet av det s.k. ingenjörsprojektet kan vara ett tecken på det. vidareutbildades personer till lärare som varit civilingenjörer på . När de avslutat utbildningen och var behöriga lärare visade det sig vara mycket svårt, för att inte säga omöjligt, för dem med utländsk bakgrund att få en tjänst som lärare, medan de som hade helsvensk bakgrund snabbt fick goda kontakter med skolor. Arbetsmarknaden är generellt sett mycket svår för personer med utländsk bakgrund, även när de har den kompetens som krävs. Det finns tyvärr ingen anledning att tro att den offentliga sektorn skulle vara förskonad från sådan diskriminering. Frågan måste därför granskas och förslag läggas på förbättringar på alla nivåer inom skolsystemet. Representanter för den drabbade gruppen - utländska akademiker - bör delta i ett sådant utredningsarbete. Barns rätt att gå i skolan måste försvaras bättre förekom ett rättsfall där en sjuttonårig flicka hållits inlåst av sina föräldrar . Det innebär att en trettonårig flicka försvunnit från den skola där hon var skyldig att fullgöra sin skolplikt. Något måste göras för att skärpa tillsynen av vart de barn tar vägen som plötsligt försvinner från skolan. Det beskrivna fallet är naturligtvis ovanligt, men det förekommer att elever hålls från skolan av föräldrarna helt eller delvis för att dessa vill att barnen i stället ska hjälpa till hemma eller inte anser att skolan är en lämplig miljö. handlar det om flickor. I vissa fall tas de ur för att giftas bort. Dessa barn behöver skyddas bättre. Kommunerna måste följa upp skolplikten bättre och bötfälla de föräldrar som hindrar sina barn att gå i skolan. Det är viktigt med uppsökande verksamhet till de föräldrar som inte kommer på utvecklingssamtalen. Man måste också samtala med flickorna och informera dem om vilka rättigheter de har. Skolans jämställdhetsarbete har en stor roll att spela. Det är viktigt att även pojkarna involveras i diskussioner om pojkars och flickors rättigheter. För att skolan ska få en bra arbetsmiljöär det avgörande att den är demokratisk. Elever ska på olika sätt kunna utöva inflytande över skolans arbete. Elevinflytandet ska utvärderas och utvecklas. Skolan ska ge en fostran i demokrati som även är rent praktisk, t.ex. genom klassråd och elevråd. Det är viktigt att eleverna ges mer inflytande och ansvar ju äldre de blir. Med elever som medverkar i utformandet av regler och normer i skolan ökar det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön och kampen mot mobbning kan stärkas. Huvudansvaret för den pedagogiska verksamheten ska dock även i fortsättningen ligga hos läraren och ansvaret över personal och ekonomi hos rektorn. Elever kränks och utsätts för våld Det är svårt att veta hur omfattande problematiken med kränkningar är, men i senaste undersökning uppger var fjärde elev att han eller hon blivit kränkt vid upprepade tillfällen. Enligt har antalet elever som drabbas av mobbning ökat från 100 000 till 130 000. Särskilt utsatta är flickor. Det är inte bara så att enskilda flickor som drabbas av sexuella trakasserier utan flickor drabbas också som kollektiv av grovt och förnedrande språkbruk. Kränkningarna innefattar fysiskt och psykiskt våld som inte sällan omfattas av . Den som mobbar begår ofta även andra brott. kartläggning av våld bland ungdomar i en mellanstor svensk stad visar att av åttondeklassarna, som upprepade gånger mobbat andra i skolan, också hade attackerat, sparkat och hotat andra i gatumiljön. Även lärare utsätts för kränkningar. Det kan handla om knivhot och grovt kränkande tillmälen. Värst drabbade är kvinnliga lärare. Mobbning är ingen barnlek. Det är viktigt att begreppet mobbning inte används för att bagatellisera våldshandlingar bara för att de sker inom skolans värld. Det handlar dessvärre ofta om mycket allvarliga händelser, som i värsta fall ger upphov till livslångt lidande, psykiskt och/eller fysiskt. De flesta handlingar som brukar betecknas som trakasserier och mobbning har sina motsvarigheter i beskrivningar av ärekränkning, misshandel, vållande till kroppsskada eller sjukdom, olaga tvång, ofredande, sexuella trakasserier och olaga hot. Skolorna ska tillåtas sätta gränser välkomnar att utredningen ansvar för kränkningar av elever lade fram ett förslag till lag mot kränkningar. Men de konkreta förslagen är få. Det står t ex att kommuner ska ha planer för hur mobbning ska förebyggas och åtgärdas och det är visserligen viktigt men de allra flesta skolor har redan det. De arbetar på så gott de kan, men lärarna och den övriga personalen på skolorna får inte en tillräckligt konsekvent uppbackning av politiker och tjänstemän på statlig och nivå. I grunden finns en lagstiftning som inte håller måttet. hade därför höga förväntningar när en kommitté tillsattes för att förbättra skollagen. Vi har dock blivit grundligt besvikna. På vissa punkter innebär kommitténs förslag till och med försämringar jämfört med dagens lagstiftning. Elever måste kunna flyttas mot sin vilja om de kränker andra När förra skolministern hörde förslag om att flytta mobbare om det är nödvändigt, var hennes svar: "Jag ryser." Dagens minister är skickligare på retorik, men i praktiken har ingenting förändrats. Oklarheten består när det gäller om skolan får flytta en elev som kränkt andra. är det tyvärr inte ovanligt att elever som mobbats kränks igen genom att de inte får tillräckligt stöd från skolan och kommunen. Det självklara borde vara att de ges stöd på alla upptänkliga sätt för att våga gå tillbaka till skolan - framför allt genom att de garanteras en lugn och normal miljö. Om detta inte sker, väljer i många fall till slut den mobbade och dess familj att byta skola eller t.o.m. flytta från orten. Detta väcker av någon anledning inte lika många rysningar och ramaskrin i den offentliga debatten som när man talar om att flytta mobbarna. Det är hög tid att ta kränkta elever på lika stort allvar som vi gör med vuxna som utsätts för motsvarande våldshandlingar. Lagstiftningen måste ändras, så att det görs klart att en elev som kränker andra ska kunna flyttas om det är vad som krävs för att de kränkta ska kunna återgå till en trygg skolgång. gav ut allmänna råd för arbetet med att motverka kränkningar, där det står att man ska kunna flytta mobbare för att garantera andras trygghet och utbildningens kvalitet. Men bara en månad senare slog ett av undervisningsråd fast att det inte är tillåtet enligt lagen utan att endast elevens studiesituation, inte beteende, får motivera en flytt till en annan grupp. Allmänna råd är inte bindande och de tolkningar som görs av den otydliga skollagen står därmed över de tydliga råden. Därmed är vi tillbaka på ruta ett: skolorna lämnas i ovisshet om huruvida de får flytta på en elev som kränker andra. Skärpt tillsyn och möjlighet för mobbade att få skadestånd Kommunen - eller styrelsen för skolan - är skyldig att förhindra att mobbning inträffar. I en del fall är det uppenbart att kommunen inte gjort allt de kunnat för att stoppa mobbningen. Ändå har ingen mobbad blivit tilldömd skadestånd. Ett fall av mobbning har drivits ända till , men där förlorade den mobbade mot kommun. Det är utmärkt att den ovannämnda utredningen föreslår en skarpare lagstiftning, där bevisbördan läggs på skolan i stället för eleven. vill uppmana regeringen att återkomma med lagförslag i den riktning som utredningen angett. Det skulle underlätta för elever att få skadestånd av kommuner som visat underlåtenhet i arbetet mot mobbning. Ett alternativ är att, som bl a föreslår i en rapport som gavs ut , de som driver skolor ska betala en obligatorisk försäkring för att kunna ge skadestånd till elever som fallit offer för kränkande behandling. Eleverna kan i första hand vända sig till det aktuella försäkringsbolaget och i andra hand få sin talan prövad av en nämnd som är knuten till försäkringen. Fördelen med detta är att eleven slipper en uppslitande rättsprocess - som dessutom kan sluta med att eleven får betala rättegångskostnaderna. Det skulle därför vara värdefullt att utreda om en försäkringslösning skulle vara en bra lösning för de fall som inte kan drivas i domstol. Det är som ansvarar för tillsynen av att skolorna sköter sitt arbete mot mobbning som de ska. Anmälningarna om kränkande behandling till har ökat stadigt . borde också på eget initiativ undersöka hur kommunerna sköter arbetet mot mobbning. Men har konstaterat att verket inte prioriterar uppföljning och tillsyn i tillräckligt hög grad. Dessutom har verket inga sanktioner att ta till mot de kommuner som inte sköter sig. Sedan kom med sin kritik har uppgifter renodlats och tillsynen förbättrats. Men anser att mycket vore vunnet om ytterligare steg togs i denna riktning, och vill därför att tillsynen läggs över på en nationell skolinspektion som är fristående från . Den nationella skolinspektionen ska koncentrera sina resurser på tillsyn och utvärdering av skolor. På skolor som inte sköter sitt uppdrag ska skolledningen kunna bytas ut. kan stänga en fristående skola men inte göra något åt en skola som inte fungerar. Det är inte bara mobbning av enskilda som måste uppmärksammas utan också kränkningar som drabbar hela grupper i skolan, i form av en sexualiserad och förråande vardag. Skolan har en uppgift att i samtal och diskussioner skapa en förståelse för hur man bemöter varandra med respekt. Skolan måste våga visa att den inte accepterar ett språkbruk som t.ex. förringar kvinnors eller homosexuellas värde. Elever ska veta att de kan skiljas från gemensamma skolaktiviteter om de använder ett kränkande språk. Obehöriga ska kunna utestängas från skolans område Att Malmöelever planerade att mörda flera personer på sin skola var en allvarlig tankeställare. har förskonats från massakrer av det slag som inträffat på skolor i andra länder och har därmed också sluppit de säkerhetsanordningar som inhägnar t ex en del amerikanska skolor. vill att skolan ska finnas till i ett samspel med det övriga samhället och vara såöppen som möjligt. Det är positivt när skolans lokaler kan användas även för andra ändamål och att det anordnas aktiviteter där även andra än de som direkt berörs av undervisningen bjuds in. Men i vissa situationer kan en skola behöva stänga om sig. Det kan vara för att förhindra narkotikahandel eller andra uppgörelser på skolgårdarna. En skola måste därför ha rätt att förbjuda obehöriga att vistas på skolans område. Skolorna ska, om de bedömer att det är nödvändigt, kunna utesluta alla från skolans område utom de som studerar eller arbetar vid skolan och elevernas vårdnadshavare. Inte heller vårdnadshavare ska ha en absolut rätt att närvara i undervisningssituationer om inte läraren har gett sitt medgivande. I de flesta fall är det naturligtvis ett stöd för läraren att föräldrar och andra närstående engagerar sig i barnens skolgång. Det motsatta problemet - att skolor ibland har svårt att locka föräldrar att komma på föräldramöten och utvecklingssamtal - är nog vanligare. Men i sällsynta fall kan det också uppstå konflikter mellan föräldrar och lärare, eller föräldrar emellan, som blir störande för eleverna när de utspelar sig i klassrummet. Många skolor vidtar de åtgärder som behövs för att skapa arbetsro , men ett uttryckligt lagstöd saknas och det finns en osäkerhet om vad som gäller. anser därför att det, när skollagen reformeras, ska klargöras att personalen på skolan har rätt att avvisa obehöriga personer när de bedömer att såär lämpligt. Åtgärderna mot mobbning måste vara av tre slag: förebyggande så att mobbning och utslagning aldrig uppstår, aktiva så att ingripandet mot mobbning sker med kraft och uppföljande så att mobbaren inte åter fastnar i sitt destruktiva beteende. Gör skolan meningsfull - med kunskaper och höga förväntningar. En skolpolitik som betonar kunskap och ordning är i sig ett mycket viktigt bidrag till en skola som i större grad präglas av arbetsro och harmoni. Vi vet att elever som halkar efter i skolan, eller som upplever skoltiden som meningslös, ofta reagerar med att hävda sig på annat sätt: genom att störa undervisningen och/eller trakassera övriga elever, ibland rentav skolpersonal. Eleven ska tidigt få möta krav och utvärderingar - men också tidigt få stöd och hjälp när så behövs. Antimobbningsplaner på alla skolor. Det har visat sig vara viktigt att när en kris uppstår redan ha en beredskap och tydliga regler för vad som ska göras. Reglerna ska vara kristallklara och de ska efterlevas. ska ha sanktionsmöjligheter mot skolor och rektorer som inte upprättar en sådan åtgärdsplan. Nöden är uppfinningarnas moder, och svårigheter att rekrytera tillräckligt många lärare har gjort det modernt att låta elever utföra eget arbete under en ibland ganska stor del av skoldagen. Stat och kommun måste råda bot på den växande lärarbristen. Lärarlös "undervisning" medför att eleverna lämnas åt sig själva i allt högre grad och det kan leda till en kultur där den starkes rätt hävdas. Det är viktigt att lärarna så mycket som möjligt är med eleverna, ser vad som händer och stävjar destruktivt beteende. Skolk är ett växande problem i många skolor. Skolk gör det svårt att bedriva en meningsfull undervisning och skapar ordningsproblem både i och utanför klassrummet. Såväl lärare och skolledare som politiker måste ge tydliga signaler om att skolan inte är ett "öppet hus" där man kan komma och gå som man vill. Föräldrar ska regelbundet få skriftlig information om sina barns frånvaro.Närvarokravet måste hävdas också i en frivillig skolform som gymnasieskolan. För att få betyg ska eleven ha varit närvarande på lektionerna. Studiebidraget ska kunna dras in för elever som har en längre tids ogiltig frånvaro. Som ett sista steg ska en elev kunna stängas av från gymnasiet om hon eller han inte utnyttjar sin plats. Skolk, mobbning och annat problembeteende ökar om en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Av bland annat det skälet krävs stödinsatser för elever som kommit efter.De ska ha rätt att få extra hjälp och träning . Den svenska ger inte tillräckligt stöd åt elever som behöver det. Antalet speciallärare i har enligt i praktiken minskat med 3 700 personer . Ett annat problem är att utbildningen av speciallärare, med inriktning på att undervisa enskilt eller i mindre grupp, upphört. vill att en utbildning av speciallärare startas. I en skola som präglas av jämställdhet skapas ett sundare klimat. Hela skolans verksamhet ska präglas av jämställdhetsperspektivet - undervisningen, relationerna mellan lärare och elever, skolledningen och styrdokumenten. Lärarna ska ha en djup kunskap om pojkars och flickors förutsättningar och villkor och skapa en undervisning där alla, oavsett kön, kan ta aktiv del. Åtgärder när mobbning konstaterats Skolans personal får inte vara bakbunden eller känna sig tveksam på grund av luddiga paragrafer när fall av allvarlig mobbning konstateras. För att eleverna ska få ett effektivt skydd mot mobbning måste skärpningar och förtydliganden till. En policy för polisanmälningar. Skollagen borde tvinga kommunerna att i sina skolplaner ha rutiner för polisanmälningar. Det borde vara en skyldighet för rektorn att polisanmäla våld och allvarliga kränkningar. Till allvarliga kränkningar kan även höra händelser som var och en för sig kan betraktas som mindre incidenter men som upprepas och utgör en kedja av trakasserier. Rektorn ska ha ansvar - och nödvändiga befogenheter. Skollagen måste också tydligare formulera att det är rektorn som är ansvarig för att vidta åtgärder mot mobbning. kan rektor och kommun skjuta över ansvaret på varandra och för en förälder eller elev är det svårt att ta reda på var i den kommunala organisationen som ansvaret ligger. Lärare och övrig skolpersonal måste ges en skyldighet att rapportera våld och kränkande behandling till rektor. Det är viktigt att förtydligandet av rektors ansvar åtföljs av större befogenheter för rektor att ingripa. Föräldrarna har rätt till information. En av de viktigaste åtgärderna är att informera föräldrar till barn som mobbar eller mobbas. Det är ingen självklarhet.