ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A362 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föreningar och organisationer får tillgång till personal med lönebidrag. Ideella föreningar och organisationer utför ett enastående frivilligt arbete. Detta arbete blir i längden alltför betungande, eftersom de människor som är engagerade oftast har ett reguljärt arbete att sköta och dessutom mycket ofta är föräldrar till barn i skolåldern. Föreningslivet lider stor brist på arbetskraft, eftersom ingen har råd att anställa någon av ekonomiska skäl. Det finns heller inga möjligheter att få tillräckligt stort ekonomiskt stöd från samhällets sida för att dessa arbetsuppgifter ska bli utförda. Man kan i och för sig anställa personer på lönebidrag, men det kostar då föreningen ca /mån för att täcka alla kostnader om den enskilde ska ha en lön på . fanns möjlighet att via arbetsförmedlingen under kortare eller få en så kallad ALU-anställd. Dessa möjligheter är nu borta. I stället för att ge denna dolda arbetskraft möjligheter att arbeta får de hellre gå omkring sysslolösa. Denna passivitet är både en kostnad för samhället och även en kostnad i mänskliga resurser. Problemen finns t.ex. hos hembygdsrörelsen, där många värdefulla kulturskatter ligger och murknar, eftersom det vare sig finns personella eller ekonomiska möjligheter att ta vara på det kulturarv som finns ute i bygderna. Detta är ett stort problem. Detsamma gäller också idrottsrörelsen - i synnerhet på landsbygden. Där uträttas mycket ideellt arbete när det gäller ungdomsaktiviteter. Arbetet handlar både om förebyggande arbete och folkhälsa! kommer många föreningar också att drabbas av momskostnader. Det innebär ytterligare byråkrati. Man kan fråga sig vem som ska vilja sköta denna hantering, när det är problem att få tag i en kassör? Om personer kan anställas med lönebidrag vinner både individen och samhället på detta. Individen känner sig behövd och blir sedd, vilket annars är ett problem för personer som har varit arbetslösa . Individen kommer snabbt igång med vardagliga rutiner och föreningslivet kan vara ett stöd på vägen till ett arbete i öppna marknaden. Genom lönebidragsarbetet minskas utmattningen hos aktiva föräldrar och vuxna som måste sköta föreningslivets alla ekonomiska och administrativa göromål. Lönebidragsarbetet minskar också risken för att föreningar kraftigt måste minska eller lägga ned sina verksamheter. Få orkar i längden avsätta alla dessa ideella timmar för att en förening ska fungera. De insatser som föreningslivet gör har blivit självklara. När alla dessa eldsjälar brunnit ut vem tar då vid? Lönebidragsarbetet har många goda effekter både för individen och för samhället.
mot · GS02A363 · 2004-10-01 00:00:00 — Lönebidrag till företag utan kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag till företag utan kollektivavtal. Personer som på grund av arbetsskada, ålder eller funktionshinder inte kan arbeta i produktion i normal takt, kan fortsätta att göra en insats i arbetslivet med stöd av lönebidrag. Det är viktigt för den enskildes möjlighet till egen försörjning. Lika viktigt är det för en arbetsgivare som får ett bidrag från staten för att kunna delfinansiera en anställning. Allt fler små och medelstora företag är utan kollektivavtal. Det innebär att också de lönebidragsanställda står utanför det skydd som avtalet ger. Det handlar om arbetsmiljö, medbestämmande, anställningstrygghet och andra för den enskilde arbetstagaren livsviktiga frågor. Anställda med lönebidrag är den svagaste gruppen på arbetsmarknaden och dåär det särskilt viktigt att samhället inte medverkar till att en anställd kan hamna i en svår situation på grund av att arbetsgivaren saknar kollektivavtal. Därför ska företag utan kollektivavtal inte anvisas anställda med lönebidrag.
mot · GS02A365 · 2004-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: Anslag, tkrRegeringens förslagAnslagsförändring 23:2 Arbetslivsinstitutet360 771-280 000 Summa för utgiftsområdet1 193 970-280 000 vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur. Det är viktigt att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet. Därför bör en del av det forskningsarbete som görs på finnas ute på landets universitet och högskolor varför vi under anslaget 23:2 gör ett anslagssparande om .
mot · GS02A373 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avpersonifirera ansökningar till tjänster inom offentlig sektor. Diskriminering av invandrare är systematisk och strukturell. har många känt av den strukturella diskrimineringen. Det är förödande för den enskilde individen som drabbas av denna förnedring. Många invandrare väljer i ren desperation att byta namn eller ändrar hårfärg. Om man är svart återstår att byta hudfärg. Istället för att få ett jobb tvingas många leva arbetslösa och på bidrag på grund av denna strukturella diskriminering. Andra tvingas att lämna för t.ex. Storbrittannien där de kan få jobb. Arbete är den viktigaste nyckeln till integration. Diskriminering är djupt allvarligt i ett samhälle och hör inte hemma i en demokrati. För del som nation som är i behov av arbetskraft är det slöseri med såväl mänskliga resurser som samhällets att så många människor med dokumenterad kompetens går utan jobb på grund av sitt ursprung. I väntan på utredningar om den strukturella diskrimineringen vill jag föreslå att man beträffande offentliga jobb avpersonifierar ansökningshandlingar.
mot · GS02A383 · 2004-10-05 00:00:00 — Rätten att inneha politiska uppdrag vid arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att inneha politiska uppdrag vid arbetslöshet. Politiska partier och den representativa demokratin är grunden för vårt politiska system. En sann demokrati förutsätter många människors aktivitet och att de folkvalda utgör en representativ skara för medborgarna i vårt land. Följaktligen bör också en arbetslös kunna inneha politiska uppdrag utan att han/hon som , förlorar sin a-kasseersättning. Det finns exempel där den arbetslöse till och med nekats a-kasseersättning för att hon deltagit i icke arvoderade sammanträden på kvällstid. Regelverket bör därför göras tydligt så att ersättning för förlorad arbetsinkomst också gäller ersättning för förlorad arbetslöshetsersättning. Möjligheten till att inneha ett politiskt uppdrag måste gälla för alla. Allt annat måste vara diskriminering av arbetssökande.
mot · GS02A388 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket kring arbetslöshetsförsäkringen och studier. Av många skäl är det positivt att man som arbetslös försöker ta tag i sin egen situation och på olika sätt arbeta för att arbetslöshetsperioden blir så kort som möjligt. Ett sätt är att bedriva deltidsstudier i någon form. finns ett stort utbud av distanskurser via IT på skilda nivåer liksom kvällskurser som väl kan vara meriterande i sökandet efter nytt arbete. Lönearbete kan givetvis kombineras med studier. Liknande möjligheter bör kunna ges vid arbetslöshet, under förutsättning att den arbetslöse uppfyller kravet på ett aktivt arbetssökande och kravet på beredskap att ta de arbeten som erbjuds. Situationen är att en a-kassa med stöd av rättsväsendet kan tolka lagen om arbetslöshetsersättning och förordningen 1997:835 på ett sätt som i praktiken innebär studieförbud för den arbetslöse som vill ha ersättning från a-kassan medan andra a-kassor läser regelverket på ett annat sätt. Att olika a-kassor hanterar ärenden olika innebär att vi inte har likhet inför lagen. Ett likartad hantering hos alla a-kassor är ett måste om vi ska gå från ord till handling beträffande det livslånga lärandet.
mot · GS02Bo242 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om länsstyrelseanslagen. Vi har tidigare från Uppsalabänken aktualiserat frågan om medelsfördelning till länsstyrelserna och problematiken med tillämpningen av dagens fördelningsmetod. I den utredning som regeringen därefter lät Statskontoret genomföra framkom att just de synpunkter som vi framfört var väl underbyggda. Den nya modell som Statskontoret tog fram tillämpas dessvärre inte helt, utan förvaltningsmedlen fördelas fortfarande till länsstyrelserna efter oklara principer. Det ter sig egendomligt att regeringen låter oklara principer gälla när det handlar om den egna regionala myndigheten, medan bidragsgivningen till kommunerna mer tydligt beaktar fastställda kriterier, inte minst just befolkningsstorleken. läns växande befolkningstal, och tillkomsten av ytterligare en kommun, borde enligt vår uppfattning synas och återspeglas i andelen av det totala anslaget. Det ter sig gåtfullt att övervägandena i inte tycks beakta att län inte bara är nummer 6 av de 21 länen utan dessutom det län med den snabbaste befolkningstillväxten. Vid tilldelningen av medel är det enligt vår mening ett oavvisligt krav att mer tydligt ta hänsyn till det absoluta befolkningstalet i länen. Bara sex av länen (däribland ) har en befolkning som överstiger 300 000. län är som nämnts det län som ökar snabbast. Likväl erhåller länet en 17:e plats när det gäller medelstilldelningen. För att få en bred acceptans och undvika godtycke i fördelningen av medel anser vi att det är mycket viktigt att metoden för fördelningen är öppen och transparent. Man skall kunna härleda och beräkna medelstilldelningen. Den nya översyn av metoden som förefaller pågå måste innebära att förändringar också implementeras. Nedanstående tabell redovisar i län tilldelning i förhållande till några andra länsstyrelser om man ser till befolkningsmängd. ramanslagsfördelning mellan angränsande län för Ramanslag (18 mån.) kronor/innevånare/år Antal ramanslags kronor/innevånare Antal ramanslagskronor/innevånare Ökning/minskning mellan och avseende antalet innevånare, ramanslags-tilldelning samt antal ramanslagskronor/innevånare och år Antal ramanslagskronor/innevånare Källa: i län
mot · GS02Bo245 · 2004-10-01 00:00:00 — Ersättning till skadelidande näringsidkare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över kommuners ansvar gentemot näringsidkare i samband med kommunala åtgärder som t.ex. gatuarbeten. När solen börjar värma - dyker de upp som svampar ur jorden och erbjuder stadens invånare små oaser. Man känner den annalkande sommaren och upptiningen efter vinterns köld börjar så smått. För många är öppnandet av städernas uteserveringar den första påminnelsen om sommaren ankomst. Och visst är det trevligt att i vår- och sommarvärmen sitta ner och koppla av med en matbit eller bara något törstsläckande. För restaurangerna innebär det också en kraftigt ökad omsättning. För de näringsställen som på olika sätt förhindras att bedriva uteservering innebär sommaren ett stort tapp i omsättningen. Vissa kommuner passar t.ex. på att genomföra stora gatuarbeten, som innebär att restauranger som normalt har sommaruteservering blir förhindrade att bedriva sådan. För en enskild restaurang kan det handla om en omsättningsminskning på mellan . I ett fall påbörjades arbeten . Dessa pågick i ca , därefter tog man semester för att därefter avsluta arbetet. var uteservering utesluten. Kommunens planering innebar att nästan spolierades för restaurangen. Detta innebar att restaurangens konkurrenskraft kraftigt försvagades på grund av gatuarbetena. Kommunen har ingen lagstadgad skyldighet att ersätta enskilda näringsidkare för den ekonomiska förlust som uppkommer. Om en sådan skyldighet hade förelegat hade kommunen säkert agerat på ett sådant sätt att näringsidkares förluster minimeras. Jag hemställer om att tillkännager för regeringen som sin mening vad ovan anförts om att se över kommuners ansvar gentemot näringsidkare i samband med kommunala åtgärder som t.ex. gatuarbeten.
mot · GS02Bo246 · 2004-10-01 00:00:00 — Avskaffande av lagen om allmännyttiga bostadsföretag beslutar att upphäva lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag i enlighet med vad som anförs i motionen. Många kommuner har hårt ansträngda ekonomier och stora låneskulder som belastar skattebetalarna med höga räntekostnader. I vissa fall förvärras problemen av kommunala bostadsbolag som går med förlust, vilket kostar skattebetalarna än mer pengar. Det är förvisso fel i sig att kommunerna ägnar sig åt att driva företag eftersom detta bättre löses av den privata marknaden och utan att man tar ekonomiska risker som medborgarna sedan får betala dyrt för. Än värre är det att staten i praktiken tvingar kommunerna att fortsätta att driva bostadsföretag trots att det vore bättre för den kommunala ekonomin och därmed för medborgarna om man tilläts att privatisera verksamheten. Den nya lagen om allmännyttiga bostadsföretag som infördes försvårar och omöjliggör i vissa fall för kommunerna att privatisera sina bostadsföretag. Detta hindrar kommuner från att göra sig av med förlustbringande verksamhet och att betala av på sina skulder med hjälp av privatiseringsintäkterna. I slutänden är det som alltid skattebetalarna som drabbas. Lagen utgör också en kraftig inskränkning i det lokala självstyret och visar tydligt regeringens bristande respekt för den lokala demokratin. Av dessa skäl bör lagen om allmännyttiga bostadsföretag upphävas.
mot · GS02Bo247 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i lagen om lägenhetsregister. beslutade om "Lag om lägenhetsregister". Enligt lagen skall och kommunerna föra ett lägenhetsregister. Varje bostadslägenhet skall kunna hänföras till en adress som fastställs av kommunen. Denna adress skall vara en belägenhetsadress, d.v.s. en geografisk tydlig adress, som avses läggas upp i ett basregister. Belägenhetsadressen skall sedan ligga till grund för kommande folkbokföring. Kommunerna har upprättat ett nytt lägenhetsregister för landsbygden och i många fall gett fastigheterna helt nya namn. Det nya gårds- eller byanamnet, belägenhetsadressen, har åsatts fastigheten utan hänsyn tagen till gårdens eller byns gamla och i många fall fornnordiska ursprungsnamn. Den nya belägenhetsadressen används sedan av myndigheter och större företag som postadress. Följden har blivit att gården har två postadresser - den nya belägenhetsadressen och den gamla inarbetade kulturadressen. Indelningen och adressändringarna skapar upprördhet bland de boende eftersom de anser att tillräcklig hänsyn till ursprungsnamnen inte har tagits. Förvirring råder också när det gäller räddningstjänst, godstransporter och polis eller besökande som i många fall använder sig av den gamla inarbetade adressen. Tyvärr har många kommuner, däribland Stad inte följt regeln om "God ortnamnssed" och brutit mot ändringen i lagen lagskyddet för ortsnamn. Vid namnsättningen har två principer använts av kommunerna. Det är dels "Gatunamnsprincipen" då en väg fått ett namn och därefter har alla fastigheter efter vägen fått ett löpnummer, och dels "Traktnamn" då huvudgården enligt fastighetsregistret har fått ge namn åt alla underliggande fastigheter som då döpts om till huvudfastighetens namn samt ett löpnummer. De berörda känner stor ilska över vad de uppfattar som en onödiga "byråkratisk" förändringar av gamla invanda begrepp med historiska traditioner. Det finns alla anledning att ta den kritik som framförts med anledning av "Lag om lägenhetsregister" och att lagen ändras så att de boendes åsikter bättre beaktas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GS02Bo258 · 2004-10-01 00:00:00 — Exproprierad mark som ej används tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigare exproprierad mark som inte längre behövs skall erbjudas tidigare markägare. Expropriationsinstrumentet är ett mycket starkt ingrepp i äganderätten. Möjligheten till expropriation finns eftersom det i mycket speciella fall är rimligt att allmänna intressen kan överstiga enskilda. När den egendom som ianspråktagits med expropriation eller ledningsrätt inte längre skall användas för avsett bruk är det rimligt att den återgår till ursprunglige ägaren. Den kan då erbjudas ursprunglige ägaren eller dennes arvingar motsvarande ett indexuppräknat värde av expropriationsersättningen. Genom ett förfarande enligt ovan kan expropriationsinstrumentet och ledningsrättslagen möjligen få en ökad accept. Det skulle visa att man bara använder egendomen till det som var skälet till ingreppet och inget annat.
mot · GS02Bo259 · 2004-10-04 00:00:00 — Återköpsrätt av exproprierad mark tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återköpsrätt av mark som tidigare exproprierats. Expropriering av mark sker i princip alltid med bestämda syften. Det är en rimlig inställning att exproprierad egendom endast ska få användas för det ändamål som föranlett expropriationen. Lagstiftningen ger inte något sådant skydd. Detta kan leda till uppenbart stötande resultat. På den exproprierade marken kan, efter försäljning, exempelvis utvecklas ny verksamhet som den tidigare ägaren själv skulle ha kunnat bedriva där. har avsevärda arealer förvärvats för de behov som funnits för landets försvar. Det har exempelvis gällt mark för övnings- och utbildningsändamål eller för olika militära anläggningar. Dessa förvärv har i stor utsträckning skett ifrån jordbruksföretagare genom expropriation eller köp under hot om ett sådant ingrepp. När försvarsmaktens kostym krymps behövs stora delar av den ianspråktagna marken inte längre. Enligt nuvarande lagstiftning ankommer det då på staten att som huvudregel sälja marken för marknadsvärdet. En rimligare ordning vore att en återköpsrätt av mark som har exproprierats införs. Om staten säljer egendom som har exproprierats skall frågan om återköp utredas. Den ursprunglige ägaren eller dennes arvtagare bör få möjlighet att återköpa egendom till ett pris som fastställs utifrån en indexuppräkning av den ursprungliga expropriationsersättningen. En sådan ordning gäller redan när staten tagit mark i anspråk med vägrätt där marken i princip skall återgå till tidigare ägare om det allmänna vägändamålet upphör. Gällande lagstiftning om förvaltning och överlåtelse av fast egendom bör således ändras så att tidigare markägare från vilken staten exproprierat marken skall ha återköpsrätt när den försäljs.
mot · GS02Bo260 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vattendomar som förhindrar vandrande fiskarter, som laxfiskar och ål, att vandra och fortplanta sig i sin naturliga miljö skall omförhandlas, så att sådana fiskars vandringsmöjligheter återskapas, t.ex. genom laxtrappor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att omförhandla vattendomar där enskilda ekonomiska intressen står i strid med många människors intressen eller där viktiga naturvårds- och miljöintressen motverkas. Med anledning av de många översvämningarna kring många reglerade vattendrag med deras dammar och kraftstationer har vattenlagstiftningen diskuterats. Även vad gäller mindre vattendrag, och för riket mindre ekonomiskt viktiga kraftanläggningar, kan äldre vattendomar och tillämpningen av verksamheten inom ramen för dessa vålla stora bekymmer och olägenheter för t.ex. de boende, men också i förhållande till naturvårds- och miljöintressen. Den enskilde kraftstationsägarens vinstintresse står således mot allmänintresset i vid mening. Äldre vattendomar har inte sällan hög acceptans vad gäller nivåskillnader i de vattendrag som innefattas i gällande vattendom. Det innebär t.ex. att en sjö kan höjas och sänkas med . Vattenmagasinet, dvs. sjön/sjöarna fylls på , tappas sedan maximalt , fylls upp igen /sommaren osv. Detta "hissande" leder till stor olägenhet för de människor som bor i närheten av berörda vattendrag. Det skadar dessutom djur- och växtlivet i den strandnära miljön. Torrläggning nedanför kraftstationen eller torrläggning av kanalsystem m.m. kan medföra olägenheter i form av lukt osv. Äldre vattendomar kan också innebära att olika kraftstationer omöjliggör för vandrande fiskar, som t.ex. lax och ål, att vandra upp och ner i sin naturliga miljö. Det är rimligt att sådana vattendomar omprövas i syfte att med t.ex. laxtrappor återge vandrande fiskarter sin naturliga miljö och möjlighet att vandra till fortplantning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är tillsynsmyndighet avseende efterlevnaden av gällande vattendomar. Den har ingen möjlighet att påverka tillämpningen av gällande lagstiftning, så länge kraftverksamheten håller sig inom ramen för gällande vattendom. Om vattendomen påtagligt strider mot dagens kunskaper och motverkar intressen avseende t.ex. naturvårds- och miljöintressen, bör sådan vattendom omförhandlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Bo261 · 2004-10-01 00:00:00 — Krav på dörrlås för att förhindra inlåsning begär att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att se över sina regelsystem när det gäller kvinnor och flickor som hålls inlåsta av anhöriga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka medvetandet om att kvinnor och flickor sitter frihetsberövade i sina egna bostäder. befinner sig kvinnor och flickor inlåsta i familjens lägenhet av nära anhöriga, oftast frihetsberövade av maken. Ett brott som röner föga intresse men inte heller beaktas av ansvariga inom rättsväsendet eller andra aktörer som och . Att låsa in en person är ett brott men medför en stor risk vid behov av snabb utryming. Med dagens lås kan bostaden låsas utifrån medan den inlåsta kvinan inte kan låsa upp ytterdörren eller fönstret innefrån bostaden. Om en peson hålls inspärrad mot sin vilja är detta ett brott.- olaga frihetsberövande - vilket kan ge fängesle i läget ett och högst tio år.Om brottet bedöms som grovt beror i första hand på hur länge personen varit berövad friheten. Det har också betydelse på vilket sätt frihetsberövandet har skett. Även det grövre brottet människorov kan komma ifråga. Författningsregler som föreskriver förbud mot låsanordningar som barn kan öppna med nyckel finns inte för privatbostäder. Många uthyrare har interna regler för montering av lås i dörr och fönster, men främst är reglerna av estetiska och kostnads skäl för återställande. har i sina föreskrifter reglerat utrymingsvägar i byggnader. Av Boverkest föreskrifter framgår att huvudreglen är att utrymingsvägar inte får vara försedda med dörrar som endast går att öppna med nyckel. Dock har man undantaget bostäder. I lagen om skydd mot olyckor ställs generellt krav påägare och nyttjanderättshavande till bland annat byggander att vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brott. Men också för att hindra eller förebygga skador av brand, regeln gäller även privatbostäder. Försäkringsbranschen har egna regler om godkända lås. Men det är försäkringbolagen som själva ställer dessa krav på försäkringtagarna. Generellt kan sägas att godkänt lås avser ett lås som är prövat och rekommenderat av . Reglerna tar sikte på inbrottsskydd. Jag menar att det är nödvändigt att öka medvetenheten om att kvinnor och flickor hålls inlåsta i våra bostadområden och att det är ett grovt brott. Men även att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att se över sina regelssystem. Detta i syfte för att dessa ska bidra till det brottsförebyggande arbetet samt säkra möjligheten till utrymming även för utsatt kvinnor och flickor.