mot · GS02Sf361 · 2004-10-05 00:00:00 — Flyktingmottagandet i stat, kommun och landsting 4Integration på svensk mark4 4.2Ökad kunskap i handläggningsprocessen5 4.4Extern tillsyn av mottagningsverksamheten7 5.1Rätten till eget boende8 5.2Indexering av dagersättningen till asylsökande9 5.3Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande10 6.1Asylsökande inte bara i behov av akut sjukvård11 6.2Gömda flyktingar och hälso- och sjukvård12 6.3Rehabilitering av traumatiserade och tortyrskadade flyktingar13 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskundervisningen skall starta och att den inte avbryts vid ett avslag hos . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betyg skall ekvivaleras och att nödvändig kompletterande utbildning skall ges utan dröjsmål.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av omvärldsbevakning, liksom analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk vidareutbildning för samtlig personal inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningssatsning angående kvinnors asylskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. begär att regeringen utreder frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. begär att regeringen lägger fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. begär att regeringen bereder frågan om ersättningen till kommuner och landsting så att de svarar mot de reella kostnader som åligger dem i och med flyktingmottagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inskränkningar i möjligheten till eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa obligatoriska bostadsförmedlingar och återinföra bostadsanvisningslagstiftning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet samt att skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att utreda frågan om värdesäkring av dagersättningen till asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet för asylsökande som lever på förläggningar och i eget boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar för barn till asylsökande och om möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gömda barns skolgång. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylsökandes tillgång till sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvidga rätten till sjukvård för vuxna asylsökande till att gälla även icke akuta sjukdomstillstånd. begär att regeringen ger i uppdrag att sammanställa nödvändig kunskap om sekretesslagens innehåll i fråga om gömda personer som söker sjukvård och sprida denna i form av särskild utbildningsinsats för sjukvårdspersonal.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukvårdskostnader för gömda asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar och finansiering vad gäller rehabiliteringen av tortyr- och traumaskadade flyktingar.3 begär att regeringen uppdrar åt lämplig part att samla den kunskap som finns i fråga om tortyr- och traumaskador och sedan bearbeta denna kunskap så att den i hanterbar form också kan spridas till primärvård, socialtjänst, barnavård och psykiatri.3 1Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2Yrkandena 12 och 13 hänvisade till BoU. 3Yrkandena 21, 23 och 24 hänvisade till SoU. Svensk flyktingpolitik har hårdnat väsentligt och rättssäkerheten för asylsökande har försämrats i samma takt. Vi utvecklar vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras i en särskild motion. I det följande vill vi i stället rikta fokus på den del av flyktingpolitiken som rör det svenska flyktingmottagandet och ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och landsting. I och med den nya instans- och processordning som införs då läggs ner och överprövningen i asylärendena flyttas över till länsrätter med kammarrätten som slutinstans, har ett viktigt steg tagits mot en ökad rättssäkerhet i asylprocessen. Detta är nödvändigt för att också få ner de långa handläggningstiderna och en grundförutsättning för en lyckad integrationsprocess. har drivit frågan om nedläggning och kan i och med beslut i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) med glädje konstatera att beslut äntligen genomförs. Den nedbrytande väntan som råder i asylprocessen innebär att många lever fastlåsta i avskurenhet och passivitet vilket i sig försämrar möjligheten till en positiv integration i . Det är därför viktigt att integrationsprocessen skall börja den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl. Ett värdigt och positivt mottagande är avgörande för att möjliggöra tillhörighet i det nya landet, och för att alla mäns, kvinnors och barns ovillkorliga rättighet att,i enlighet med internationella konventioner, söka och finna en i skall garanteras. 4Integration på svensk mark Som det ser ut måste en flykting vänta tills dess att hon eller han fått uppehållstillstånd innan betyg översätts och kompletterande yrkesutbildning ges. Det finns familjer som vistas på förläggningar innan de får beslut efter ansökan om uppehållstillstånd. Denna nedbrytande väntan försämrar möjligheten till en positiv integration. När en flykting söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas och vem som kommer att få stanna. Vår uppfattning är att svenskundervisningen skall starta och att den inte, som fallet ofta är , avbryts vid ett avslag hos . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare skall den vuxnes betyg ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning ges utan dröjsmål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har ett huvudkontor och fem självständiga regioner. Inom myndigheten arbetar ca 3 000 anställda. I stort sett allt beslutsfattande i enskilda ärenden görs av handläggare lokalt. För att underlätta kontakten med de asylsökande är en sådan decentraliserad struktur i och för sig önskvärd. Detta är dock avhängigt av att det finns en tydlig styrning centralt. Häri finns stora brister. har inte någon arbetsordning som reglerar befogenheter, ansvar och rutiner. Detta medför uppenbara risker för bristande likformighet och även godtycke i handläggningen. Vidare finns det på olika håll avsaknad av interna riktlinjer vilket riskerar att leda till ytterligare förlängda handläggningstider i vissa fall. har antalet asylsökande fördubblats liksom myndighetens budget och antalet anställda. Huvudkontoret omorganiserades och ett visst förändringsarbete i syfte att strama upp den interna organisationen har påbörjats. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett organisation, rutiner och former för beslutsfattande och ansvarsfördelning. I sin rapport (2004:20 Tydligare styrning av ) ger Statskontoret en delvis dyster bild av verksamheten. Man beskriver i rapporten att verksamheten "under en lång följd av år haft i stort sett samma problem - långa handläggningstider, bristande enhetlighet i bedömningen, svårigheter att få förtroende hos allmänheten m.m." Trots omorganisering, ledningsbyten och diverse utredningar består dessa problem. Statskontoret pekar på att saknar rutiner för beslutsfattande. I brist på enhetliga riktlinjer tvingas de olika regionkontoren lösa problem på egen hand. Härmed finns en uppenbar risk att beslut inte fattas enhetligt. Därför bör regeringen i sina riktlinjer till tydliggöra huvudkontorets roll i förhållande till regionerna. Vidare måste rutinerna och formerna för beslutsfattandet inom stramas åt. Det måste vara tydligt för alla anställda hur uppgifter, ansvar och befogenheter fördelas i organisationen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Ökad kunskap i handläggningsprocessen Förutom att betona nödvändigheten av en förbättrad ledningsstruktur understryker Statskontoret behovet av att komma tillrätta med problem som har att göra med den s.k. misstroendekultur som finns inom myndigheten. Detta berör också handläggarnas psykosociala arbetsmiljö. har i sin avhandling pekat på dessa faktorers påverkan på rättssäkerheten i asylprocessen. har följt asylprocessen i ett drygt hundratal individuella ärenden steg för steg på vägen mot ett beslut. Hon understryker bl.a. allvarliga brister vad gäller ofullständiga beslutsmotiveringar. Vidare problematiserar det faktum att det är som utser ombud och som överhuvud ansvarar för det första beslutet, inklusive asylförhör, utredningar av olika slag, beredning, beslut och verkställighet. Härmed agerar en och samma myndighet på en gång som polis, åklagare och domare och en hög grad av godtycklighet kommer ofta att vara rådande i migrationsmyndigheternas beslutsfattande. För att komma till rätta med de bristande beslutsunderlagen är det nödvändigt att förstärka omvärldsbevakning, liksom att analyser och kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdet generellt förbättras inom myndigheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den mer rättssäkra asylprocess som införs i och med nedläggning 2006, då förvaltningsdomstolar kommer att sköta överklagandeärendena, förväntas medföra att kvaliteten på handläggningen även i första instans ökar. För att handläggare och beslutsfattare skall kunna leva upp till dessa ökade krav på beslutsunderlagens kvalitet måste vidareutbildning göras obligatorisk för samtlig personal inom . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare är det viktigt att utbildningen av personal om kvinnors asylskäl förbättras. finns stora brister i de utredningar och bedömningar som gäller sådana ärenden. I och med att utlänningslagens flyktingbegrepp nu kan förväntas utvidgas att omfatta även förföljelse på grund av kön och sexuell läggning, ställer det ytterligare krav på att förbättra utbildningen av samtliga handläggare och beslutsfattare. En omfattande utbildningssatsning måste därför genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Statskontoret riktar också kritik mot organiserade verksamhet. Man pekar på att den organiserade verksamhet som bedrivs har alltför låg ambitionsnivå och att många som finns på förläggningarna inte deltar i verksamheten. Flera utredningar har pekat på de brister som finns jämfört med det syfte som regeringen angett för verksamheten. Ett av syftena med organiserade verksamhet är att förbereda den asylsökande för ett liv i , dvs. att förbereda integrationen när uppehållstillståndet väl beviljats. Det tidigare gjorde 2002 en granskning och fann omfattande brister i den organiserade verksamheten. Här underströks behovet av att sätta upp tydliga målsättningar för hur stor andel av de asylsökande som bör återfinnas i praktik eller tillfälligt arbete. behöver göra aktiva insatser för att underlätta för praktik och tillfälligt arbete. Därför är det nödvändigt att regeringen i regleringsbrev tydliggör ambitionsnivån med den organiserade verksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt bestämmelsen i 4 kap. 3 a § UtlF har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att bereda i första hand asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . menar att i högre utsträckning bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Extern tillsyn av mottagningsverksamheten Statskontoret lämnar också förslag om extern tillsyn av mottagningsverksamheten. En sådan tillsyn skall ha som syfte att göra effektiv uppföljning och kontroll av verksamheten med mottagande av asylsökande i förhållande till nationell lagstiftning, regelverk och mål och även det som rör asylsökandes sjukvård. I utredningen konstateras också att är slutet gentemot omvärlden och därmed brister vad gäller transparens. En extern tillsyn och granskning bör kunna medföra större öppenhet och i förlängningen också ge de asylsökande större möjligheter att hävda sina rättigheter. Därför bör regeringen utreda frågan om extern tillsyn av mottagningsverksamhet. Detta bör begära. När en asylsökande får permanent uppehållstillstånd blir kommunen där han eller hon vistas ansvarig att stå för introduktionen. Det kommunala flyktingmottagandet är emellertid mycket ojämnt fördelat. Alltfler kommuner säger också upp sina avtal med och ytterligare fler minskar mottagningen av flyktingar med permanent uppehållstillstånd. Att flyktingar får vänta på förläggningar på besked om uppehållstillstånd är redan det ett mycket allvarligt problem, att de sedan blir kvar på förläggningen när permanent uppehållstillstånd beviljats utan att få ta del av svenskundervisning och introduktionsprogram försvårar integrationen ytterligare. Därför måste kommunernas skyldighet att ta emot flyktingar med permanent uppehållstillstånd bli tydlig så att samtliga kommuner åläggs att ta emot flyktingar. Regeringen bör därför lägga fram förslag som tydliggör kommunernas skyldigheter i flyktingmottagningen. Detta bör begära. är det viktigt att kommunerna ges tillräcklig ersättning för de kostnader som detta ansvar innebär. Därför behöver de ersättningsnivåer som gäller ses över så att de svarar mot de reella kostnader som åligger kommunerna och landstingen i och med flyktingmottagandet. Därför bör regeringen i samband med beredningen av utredningen om flyktingmottagande och introduktion (SOU 2003:73) bereda frågan om ersättningen till kommuner och landsting. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1Rätten till eget boende Lagen om eget boende (EBO) infördes för att stimulera boende utanför Migrationsverkets anläggningsboende. ordnade endast mellan av de asylsökande bostad på egen hand. som EBO-systemet successivt har byggts ut har genomfört omfattande nedskärningar vad gäller antalet mottagningsplatser på förläggningarna. Regeringen har överlämnat en lagrådsremiss om att avveckla stödet för eget boende och hänvisa asylsökande till de bostäder staten erbjuder. Därmed går regeringen de kommunpolitiker, bl.a. i , och , som vill begränsa flyktinginflyttningen, till mötes. I budgetpropositionen (prop. 2005/05:1) skriver regeringen att de som förväntas sparas genom avskaffandet av den särskilda bostadsersättningen för eget boende i stället skall satsas på hälso- och sjukvård för asylsökande. står inte bakom detta förslag. menar att inga inskränkningar får göras vad gäller asylsökandes möjligheter till eget boende. De satsningar som görs på asylsökandes sjukvård skall inte ställas mot rätten att välja var man skall bosätta sig . Den besparing på som regeringen räknar med att göra genom slopandet av EBO bygger på ett antagande att endast ett fåtal av dem som har eget boende kommer att flytta till Migrationsverkets anläggningsboende. Om de asylsökande som uppbär bostadsersättning för eget boende på grund av det slopade bidraget skulle välja att flytta till anläggningsboende skulle kostnaderna för staten i stället öka eftersom dygnskostnaderna för detta är högre än kostnaderna för EBO. Ambitionen från regeringen handlar alltså inte om att påverka asylsökande att avstå från att utnyttja möjligheten att själv välja bosättning. EBO ger den asylsökande rätt till ersättning för att bo var de vill i väntan på uppehållstillstånd. Ensamstående kan, efter det att ersättningen sänkts 2003, få och barnfamiljer - en summa som definitivt inte räcker till att betala hyran med. Att avveckla EBO löser inga problem med segregation, trångboddhet m.m. Ungefär hälften av de som söker asyl ordnar sin bostad själv och många har självklart sökt sig till bostadsorter där det finns en rimlig chans att få jobb och där släktingar eller bekanta kunnat ordna bostad. Bostadsbristen i storstäderna, som skapat trångboddhet inte bara för asylsökande, har förvärrats av den kraftiga minskningen av bostadsbyggandet och politikernas nedskärnings- och privatiseringspolitik. Förslaget om att begränsa rätten till eget boende är ett i raden av de restriktiva förslag regeringen kommit till med . Att begränsa rätten att välja bostadsort ligger helt i linje med förslag om utökat transportörsansvar, sänkt dagersättning till asylsökande och slopad rätt till ny ansökan och är en del av det hårdnande klimatet i svensk flyktingpolitik. Sociala problem minskar inte för att man lyfter ut en grupp från ett bostadsområde. De asylsökande som väntar på besked skulle inte få en bättre social situation om de bodde på en flyktingförläggning. Det finns stora problem med trångboddhet i Migrationsverkets anläggningsboende, och det är inte ovanligt att det bor två familjer med sammanlagt upp till 10 personer i en liten tvårumslägenhet. Regeringens förslag innebär att fattiga människor görs ännu fattigare. Därför skall några inskränkningar i möjligheten till eget boende inte göras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Alla barn som bor i en kommun har rätt till en boendesituation som ger tillräckligt utrymme och möjlighet till integritet. Enligt skall de rättigheter som anges i konventionen tillfalla alla barn oavsett barnets ställning i landet. Därför bör regeringen tydliggöra ansvar för att även barn till asylsökande skall få ett tillräckligt skydd så att exempelvis extrem trångboddhet kan undvikas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att vidare hantera de problem med trångboddhet som föreligger krävs en offensiv bostadspolitik där kvinnornas särskilda situation uppmärksammas. Det handlar, förutom att ställa krav på att höja investeringsbidraget för byggnation av billiga hyresrätter, bl.a. om att införa obligatoriska bostadsförmedlingar som omfattas av gällande diskrimineringslagstiftning och att återinföra bostadsanvisningslagstiftning så att kommunerna kan begära in lediga lägenheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen avsätts medel inom anslag Kommunersättningar för flyktingmottagande (anslag 10:3) ett stimulansbidrag för utflyttning från storstäderna. Vidare har kommun slutit ett avtal med kommun om att 100 personer skall slussas dit, men mycket få flyktingar fastnade för detta erbjudande. är mycket kritiska till denna form av åtgärder som direkt riktar sig till asylsökande och flyktingar eftersom det är fråga om öppen etnisk diskriminering. Vi menar att eventuella utflyttningsinsatser bör rikta sig även till andra än asylsökande och flyktingar. Därför bör , i syfte att avlasta storstadsregionerna befolkningsmässigt, ges i uppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig i hela landet. skall uppmuntra och erbjuda möjligheter för människor att söka alternativa bostadsorter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Indexering av dagersättningen till asylsökande Dagersättningen till asylsökande regleras i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. För ensamstående utbetalas per person inklusive egen mathushållning och för sammanboende vuxna per person. Ersättningen för barn varierar beroende på barnets ålder. Denna ersättning har inte ändrats och dagersättningens värde har härmed urholkats. För att asylsökande skall ha möjlighet att klara de ökade kostnaderna för uppehälle, mediciner, läkarbesök m.m., behöver ersättningen värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen. Därför bör regeringen utreda hur en sådan värdesäkring kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3Kommunernas ansvar för meningsfull integration av asylsökande Kommunerna har ett vidare ansvar i att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i kommunens flyktingmottagning. Centralt för en lyckad integration är att asylsökande skall ha kännedom om och känna samhörighet med det svenska samhället. finns mycket lite resurser utanför mottagningsenheterna som stimulerar en sådan process och som möjliggör för asylsökande att komma i kontakt med andra människor. Det är därför mycket viktigt att tydliggöra kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamhet både för de barn, unga och vuxna asylsökande som lever på förläggningar och för de som har eget boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har tidigare drivit och fått igenom att barn till asylsökande skall ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Denna rättighet fungerar mycket olika i olika kommuner. Detta eftersom det finns uppenbara svårigheter för asylsökande barn och deras föräldrar att själva söka upp det rektorsområde som barnen skall kunna gå i. Det är därför nödvändigt att överväga att skolan tar ett mer uppsökande ansvar för barn till asylsökande. Av denna anledning bör regeringen överväga möjligheten att införa skolplikt även vad gäller asylsökande barn. Detta för att garantera dessa barns grundläggande rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt finns det ca 1 000 gömda flyktingbarn i . Gömda flyktingbarn i har numera rätt till sjukvård men har fortfarande inte rätt att gå i skolan. Enligt skall staten ge varje barn som befinner sig i landet tillgång till utbildning. Det innebär att även ett barn som lever gömt skall ha den rätten. avgörs skolgången för dessa barn från fall till fall och av hur mycket solidaritet det finns vid varje enskild skola. har kritiserat för dessa förhållanden. Inom EU är det endast , och som inte erbjuder gömda flyktingbarn någon lagstadgad rätt till skolgång, vilken alltsåär stadgad i . Möjligheten att vistas i skolan med struktur och kamrater kan bli en livlina för dessa barn. anser därför att den rätt till skola som gäller barn till asylsökande också skall gälla barn som lever gömda. Därför bör regeringen överväga på vilket sätt gömda barns skolgång bäst kan organiseras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De människor som av olika skäl kommer till för att få skydd har ofta ett stort behov av sjukvård. Detta bottnar i de traumatiska händelserna som många bär med sig från sitt hemland, och det trauma det innebär att få bryta upp och fly till ett annat land. Det är framför allt psykiatrisk vård som efterfrågas och bland de asylsökande är särskilt barnen drabbade. har det kommit larmrapporter från svenska läkare och psykologer om att hundratals asylsökande barn är sängliggande och apatiska. De förmår varken tala eller röra sig och flera av dem måste sondmatas. Det handlar om livshotande tillstånd för dessa barn som i de flesta fall har sina egna svåra trauman med sig, där de sett sin mamma eller pappa bli våldtagen eller misshandlad, eller där de själva blivit utsatta för övergrepp. Gemensamt för dessa barn är också att deras föräldrar under den långa pressande väntan i asylprocessen, i takt med att utsikterna att få stanna i minskar och när alternativen är att återvända till mardrömmen i hemlandet eller att fortsatt fly, förlorat förmågan att förmedla något hopp till sina barn. Regeringen har föreslagit att dessa barn skall få förtur i asylprocessen i syfte att underlätta barnens situation.