ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A233 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett initiativ till att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts efter lagändringen visar att de nya reglerna bland annat drabbar föräldralediga och gravida. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GS02A234 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheterna för att arbeta med kvalitetscertifiering av arbetsplatser. har sjukfrånvaron på många arbetsplatser varit hög. Det märks också i många förtidspensioneringar. Vi vet att för många LO-medlemmar är det inget ovanligt att den faktiska pensionsåldern inträffar före fyllda . Det är ett både tragiskt och allvarligt problem. Inte bara för den enskilda människan utan för hela samhället. Det finns flera faktorer som är viktiga för att skapa en utvecklande och hälsosam arbetsplats. Det kan till exempel handla om ledarskapet, personalens påverkansmöjligheter, arbetsmiljö och förebyggande hälsoarbete. Hur väl dessa faktorer fungerar och samspelar på en arbetsplats är avgörande för att få ner antalet sjukskrivningar. förekommer kvalitetscertifiering av produkter och yttre miljö enligt speciella mätbara normer. Det är ett krav från kunder för att de över huvud taget ska reflektera över att anlita en producent eller köpa en produkt. För att skapa trygga, hälsosamma och utvecklande arbetsplatser skulle en liknande princip kunna överföras till arbetslivet. En arbetsplats styrs exempelvis av olika lagar som arbetsmiljölagen, jämställdhetslagen och andra lagar som reglerar förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ett sätt att kvalitetscertifiera vore att mäta hur väl en arbetsplats uppfyller intentionerna med dessa lagar. Kompetensutveckling, personalorganisation, delaktighet, personalens inflytande över verksamhetsplanering, friskvårdspolicy är andra delar som skulle gå att mäta och göra jämförelser med. I förlängningen handlar det om hur väl arbetsgivaren sköter om sin viktigaste resurs - människan. Det är viktigt att det finns ett helhetsperspektiv på en utveckling av arbetsplatsen för att få människor att trivas och må bättre, såväl arbetstagare som arbetsgivare. Det finns därför anledning att titta på möjligheterna till metoder för kvalitetscertifiering av arbetsplatser.
mot · GS02A235 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nollvision vad gäller olycksfall, våld och hot på svenska arbetsplatser. Hur ska vi förbättra tryggheten och säkerheten på svenska arbetsplatser? presenterades dystra siffror av försäkringsbolaget i fråga om olycksfall i arbetslivet. Inom alla yrken ökar antalet fall som leder till sjuk- eller aktivitetsersättning, det vill säga förtidspension. Det skiljer sig också kraftigt mellan yrkeskategorierna. Den farligaste arbetsplatsen är en såg eller ett snickeri. Tillsammans med metallarbetarna och gruvarbetarna löper träindustriarbetarna en betydligt högre risk att råka ut för olyckor eller arbetssjukdom. Man kan också urskilja en oroväckande utveckling i fråga om våld och hot, där risken för att drabbas av våld och hot i samband med arbete har ökat kraftigt för vissa yrkesgrupper, exempelvis för kriminalvårdare, inom olika vårdyrken och för kassapersonal. Utöver den skada, ofta både fysisk och psykisk, som drabbar individen i dessa fall, innebär det också en stor ekonomisk förlust för samhället. Runt 8 miljarder betalas ut i ersättning . Att förebygga och förhindra risken för olyckor och våld på arbetsplatserna är således av stor vikt både för enskilda individer och för samhället i stort. En trygg och säker arbetsplats måste vara en rättighet. Ett bra steg mot detta mål skulle kunna vara att införa en nollvision liknande den som finns inom trafikpolitiken i fråga om olycksfall, våld och hot på våra arbetsplaster.
mot · GS02A236 · 2004-09-23 00:00:00 — A-kassans hantering av arbetsgivarintyg tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om a-kassans hantering av arbetsgivarintyg. A-kassesystemet upplevs ofta som mycket krångligt och byråkratiskt av den som går arbetslös och hoppar in på tillfälliga korta vikariatsanställningar. Den som arbetar kortare vikariat för olika arbetsgivare måste kontrollera så att varje arbetsgivare oberoende av varandra skickar rätt anställningsbevis för den tid anställningen varat. I vissa fall kan det handla om enstaka dagar eller t.o.m. timmar. Detta upplevs ofta som krångligt av arbetsgivare och arbetstagare och kan i värsta fall leda till att den arbetslöse inte arbetar så mycket som han skulle kunna göra. Det skulle vara önskvärt om rutinerna för hantering av arbetsgivarintygen skulle kunna förenklas utan att för den skull kontrollfunktionen i systemet skulle komma på undantag.
mot · GS02A238 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att företagshälsovården skall få ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom . Enligt undersökning Arbetsmiljön 2001 uppgav nästan tre fjärdedelar av sysselsatta kvinnor respektive män som är eller äldre att de hade tillgång till företagshälsovård. I var andelen betydligt lägre, bland männen och bland kvinnorna. Undersökningen visade att det är en större andel män (51,) än kvinnor (38,) som har tillgång till företagshälsovård. En utbyggd företagshälsovård kan bli en viktig resurs i arbetet med att få ned sjukfrånvaron. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har inte varit helt lyckad. Avståndet mellan företagsläkarna och företagen har alltför ofta blivit "för långt". hade företagsläkarna också möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Företagsläkaren och övriga konsulter inom företagshälsovården som företagssköterskor, beteendevetare, ergonomer/ sjukgymnaster och arbetsmiljöingenjörer kan upptäcka och ge råd för att tidigt rätta till eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget/förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta kortare och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Företagshälsovården fick också sin rätt indragen till laboratorieundersökningar inklusive klinisk fysiologi (arbets-EKG m.m.), röntgen/ultraljud m.m. som de tidigare hade med samma villkor som primärvården. Att remittera, ibland återremittera, patienten till primärvården för att få dessa undersökningar gjorda är knappast resurseffektivt och absolut inte positivt för patienten. har det träffats vissa överenskommelser inom vissa landsting om att FHV fortfarande kan låta utföra dessa undersökningar, helt eller delvis, dock blir det olika beroende på vilket landsting man tillhör, vilket är djupt olyckligt. Med en utbyggnad av företagshälsovården kan dessutom följa en rad positiva effekter. I dagens stressade samhälle är det många som skulle uppskatta den närhet till medicinsk kunskap som företagshälsovården skulle kunna erbjuda om den gavs möjlighet. Företagshälsovården skulle då kunna avlasta vårdcentraler och andra läkarmottagningar som konkurrensen om personal inte skulle bli störande. Genom att ge företagshälsovården befogenhet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom skulle närheten öka för dem som behöver vård. Det skulle vara ett led i arbetet för att minska de höga ohälsotalen som kostar skattebetalarna stora summor .
mot · GS02A240 · 2004-09-23 00:00:00 — Förebyggande av ohälsa i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i arbetsmiljölagen. Det senaste årets stora debattämne är utan tvekan ohälsan i arbetslivet och de kostnader för sjukskrivningar detta för med sig. De allra flesta av de förslag som läggs fram om ohälsan handlar om att strypa ekonomin i socialförsäkringarna. Vad som behövs är ett bra, tydligt och effektivt förebyggande arbete på våra arbetsplatser. Där är arbetsmiljölagen ett gott verktyg men den kan förbättras betydligt. I många stycken stämmer inte arbetsmiljölagen överens med andra lagar på arbetsmarknaden, eftersom den är offentligrättslig. I många delar, till exempel påföljder vid arbetsplatsolyckor, är detta bra. Men vad gäller lagens delar om förebyggande arbete blir det offentligrättsliga perspektivet helt fel. Rättstillämpningen på svensk arbetsmarknad bygger på att de kollektivavtalsbärande parterna hittar förhandlingslösningar, och där någon part brutit mot avtal eller lag, regleras skadeståndsansvaret utifrån en civilrättslig process, ytterst Arbetsdomstolen. Denna förhandlingsprocess har lett till en väl utvecklad praxis i anställningsskyddsfrågor och i medbestämmandefrågor. För att driva fram praxis utifrån arbetsmiljölagen måste man gå vägen över polisanmälan, åtal och domstolsprocess. För att göra arbetsmiljölagen till ett mer användbart verktyg för att förebygga ohälsa i arbetslivet, bör lagens delar om det förebyggande arbetet göras civilrättsliga. Några av lagens kapitel bör inordnas i lagen om rättegång i arbetsprocessen och förhandlings- och skadeståndsregler, liknande dem som finns i MBL, bör skapas. Detta innebär att arbetsmarknadens parter tvingas att ta ett större ansvar för att förebygga ohälsa i arbetslivet.
mot · GS02A241 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i lagen om anställningsskydd. Det är förändringarna i lagen om anställningsskydd (LAS) drevs igenom. Konkret fick det till följd att företag med mindre än tio anställda fick möjlighet att undanta två anställda från turordningsreglerna vid arbetsbrist. Regeln om "sist in - först ut" sattes delvis ur spel. presenterade en utredning som visade att de två undantagen från turordningsreglerna vid uppsägning används för att bli av med anställda som arbetsgivaren vill ha bort av personliga skäl, men inte har saklig grund för att säga upp eller avskeda. I en del av fallen skulle säkert fack och arbetsgivare ha kunnat enas om undantag från turordningsreglerna efter en förhandling. Men i 40 av de 88 undersökta fallen ledde undantagen till uppsägningar som det lokala facket bedömde som "upprörande" eller "helt oacceptabla". Detta visar att undantagsregeln har medfört en klar försvagning av anställningsskyddet. Det är allvarligt, för lagen om anställningsskydd är ett mycket effektivare skydd för invandrare, gravida kvinnor och andra utsatta grupper än alla diskrimineringslagar. Ett annat tydligt mönster som också visade sig i LO:s undersökning var att undantagen från turordningen gynnar unga anställda med färsk utbildning, på bekostnad av äldre anställda. I 34 säger ett företag att det behållit en 22-årig glasarbetare, och i stället sagt upp en 48-åring, på grund av ålderssammansättningen i branschen. Även hälsoskäl finns ibland med i bilden. En 44-årig medlem i Transports avdelning 41 sades upp trots längre anställningstid därför att han har värk och inte klarar alla arbetsuppgifter. I många fall väljer arbetsgivarna dock att inte ange något skäl för undantagen. Vi anser nu att det är dags att turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd reformeras. Det innebär att vi vill justera den undantagsregel som infördes , så att arbetsgivaren har rätt att undanta en anställd, istället för som två anställda, från turordningslistan,
mot · GS02A243 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tjänstedirektivet. lade fram sitt förslag till ett allmänt direktiv för den fria rörligheten för tjänster. Kritiken mot förslaget har varit mycket omfattande. Den och kanske framför allt de svenska fackliga organisationerna hör till dem som ifrågasatt direktivförslaget starkast. Kritiken är befogad och viss "rörelse" har kunnat skönjas i inställning till kritiken. När detta skrivs har dock inga nya officiella skrivningar kommit. Det viktigaste är att bevaka att direktivet inte kan innebära ett hot mot våra möjligheter att fullt ut utnyttja det svenska systemet för att teckna kollektivavtal och följa upp deras efterlevnad genom att förhindra så kallad lönedumpning, det vill säga att följa de lagar och avtal som tillämpas såväl nationellt i som på respektive arbetsplats. Vilken metod som man använder i ett EU-land för att reglera arbetsmarknaden och arbetstagarnas rättigheter ska inte påverkas av ett direktiv som vill göra den fria rörligheten för tjänster lättare. Det finns säkerligen en mängd byråkratiska hinder för tjänsternas rörlighet i EU. Det är de kommissionen egentligen vill åt. Vi anser att de har hamnat fel, när de vill införa generella förbud, såsom att länderna inte får kräva en representant för ett företag som utför tjänster i ett annat land eller dokument om de anställda i företaget. Sådana förbud slår vilt mot de högst skäliga kraven från fackföreningsrörelsen om att ha en behörig person att förhandla med och att kunna kontrollera att de anställda är just anställda och har justa normala "svenska" villkor när de jobbar i . Avtalen är dels nationella, dels lokala, vilket i sin tur förutsätter att en motpart finns på arbetsplatsen i så att förhandlingar kan äga rum. Ytterst är det en fråga om fackliga och mänskliga rättigheter. Det förslag som kommissionen har lagt riskerar inte bara att gripa in i regleringen av arbetsmarknaden utan också i frågor om konsumentskydd, om huruvida vissa sektorer kan få regleras, t ex s k allmännyttiga tjänster, om sjukvården är en sektor som ska vara öppen för den fria rörligheten av tjänster m m. Det svenska agerandet måste därför dels skydda de nationella intressen som kan finnas på dessa områden, dels leda fram till ett direktiv som direkt ingriper mot de omfattande byråkratiska hinder som finns för att tjänstehandeln inom EU skall bli effektiv. I det agerandet måste det ingå att finna de formuleringar i direktivet som omöjliggör onödig byråkrati och inte hindrar en nödvändig kontroll. Vi förutsätter att de svenska facken och den agerar kraftfullt för att försvara de svenska intressena i den här frågan. Men måste vi agera mot de onödigt byråkratiska krav som finns i många länder och som utgör verkliga hinder för tjänsternas fria rörlighet. Kommissionens allmänna förbud måste i stället formuleras så att de inte slår vilt utan slår mot avarterna av kontroll. Vikten av att det svenska systemet, med att teckna kollektivavtal och följa upp dess efterlevnad, måste inrymmas i det framtida tjänstedirektivet.
mot · GS02A244 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övervägande av att kräva alkoholtest på läkare före operationer. Flera yrkesgrupper har allt större krav på noggrannhet och hög yrkesskicklighet. Förare av flygplan, fordon på väg och vatten har krav på sig att inte inta alkohol eller droger av olika slag vid tjänstgöring. Läkarkåren har stort ansvar att utföra noggranna arbetsuppgifter och med tanke på detta är ett krav om att vara nykter på sin arbetsplats rimligt. För att skydda såväl patienter som vårdpersonal från misstankar borde det inte vara orimligt att i förberedelserna inför operationer ställa krav på alkotest. Detta skulle skapa större trygghet för hela vården. Det föreligger inte misstankar om berusade läkare, men för att förebygga risken att någon patient skulle drabbas av en inte helt nykter operatör bör det vara enkelt att ställa krav om alkotest i rutinerna inför operationer.
mot · GS02A246 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Enligt LAS 32 a § har alla rätt att jobba till det att de fyllt . Många arbetstagare har lönebidrag. dras lönebidraget in från arbetsförmedlingarna/AMS vilket innebär att de som har lönebidrag måste sluta sitt jobb , trots att de enligt lag har rätt att jobba till det att de är .
mot · GS02A247 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. Lönebidraget skall hjälpa människor med nedsatt arbetsförmåga att få ett meningsfullt arbete. Lönebidraget är till för den anställde och inte för arbetsgivaren. Icke desto mindre är det så att de lönebidragsanställda har stor betydelse för den ideella och sociala sektorn. Lönebidraget gör dubbel nytta. Dels ger det den anställde en meningsfull sysselsättning, dels får den ideella föreningen möjlighet att bedriva sin samhällsnyttiga verksamhet. Ett problem både för den anställde och för arbetsgivaren är dock lönebidragstaket. Det är och har inte höjts . Detta av besparingsskäl. AMS har löpande äskat om höjningar och har i sin senaste anslagsframställan begärt en höjning av taket till 17 000 . Oberoende av kunskap och kompetens hos den enskilde har det låga lönebidragstaket hämmat lönesättningen och löneutvecklingen för dem som har arbete med detta arbetsmarknadspolitiska instrument. Detta beror givetvis på att de organisationer som verkar inom den ideella och sociala sektorn också fått vidkännas besparingar från kommuner och landsting krisår. Det innebär att de saknar betalningsförmåga att själva bidra till en positiv löneutveckling för sin anställde. I värsta fall kan de tvingas att säga upp sin anställde, som då knappast kan få något annat arbete på den öppna marknaden. Därför bör lönebidragstaket höjas så att lönebidraget når en rimlig nivå.
mot · GS02A248 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist vid bolagisering och byte av organisationsnummer. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist, bestäms enligt lagen om anställningsskydd (LAS), en arbetstagares placering på turordningslistan utifrån den sammanlagda anställningstiden hos arbetsgivaren. Enligt lagen har den med lång anställningstid företräde framför den med kort anställningstid, under förutsättning att tillräckliga kvalifikationer finns för det fortsatta arbetet. Inom exempelvis byggbranschen är det mycket vanligt med genomgripande organisatoriska förändringar. Företag bolagiseras, eller verksamheter delas upp i olika enheter med egna organisationsnummer men med samme ägare. Detta innebär att anställda kan flyttas mellan olika turordningsområden på ett sätt som är svårt att överblicka. Detta har visat sig innebära stora nackdelar för arbetstagarna vid uppsägningar på grund av arbetsbrist, eftersom endast anställningstiden inom en enhets organisationsnummer räknas. Arbetstagaren kan visserligen ha arbetat länge inom moderbolaget, men hela anställningstiden räknas alltså inte in i totalen. Lagen om anställningstid säger att vid uppsägning på grund av arbetsbrist ska den anställde i första hand bedömas utifrån anställningstid. När lagen tillkom var det emellertid mycket ovanligt att företag bolagiserades eller att verksamhet splittrades upp i olika enheter. Enligt vår mening är det därför av yttersta vikt att lagen har den utformningen att alla anställda behandlas på ett likvärdigt sätt. All anställningstid hos samma arbetsgivare ska räknas då turordningslistan fastställs. Arbetsgivaren bör således inte ges möjlighet att frånsäga sig sitt arbetsgivaransvar genom att trixa med byte av organisationsnummer.
mot · GS02A249 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragstaket. Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder är nödvändiga insatser för att människor med nedsatt arbetsförmåga ska bli delaktiga i arbetslivet. Många samhällsnyttiga arbetsinsatser utförs av lönebidragsanställda. Lönebidraget är en bra arbetsmarknadspolitisk åtgärd för personer med funktionshinder. beräknas 57 000 personer vara anställda med lönebidrag. De arbetsmarknadspolitiska programmen har utretts och översynen av systemet för lönebidrag resulterade i att många förslag till förändringar överlämnades till regeringen. Utredningens förslag är ännu under beredning. En fråga som är outklarad är taket på lönebidraget. Det har varit oförändrat på /mån . Personer med lönebidrag har lönedistanserats, vilket upplevs som en stor orättvisa jämfört med löneutvecklingen för övriga på arbetsmarknaden. Det orättvisa och föråldrade takregelverket bör ersättas och lönebidraget jämställas med och kopplas till avtalsmässig lön.
mot · GS02A251 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turordningsreglerna. beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Arbetsrätten är ett medel för jämställda spelregler i arbetslivet, för att motverka diskriminering och för att tillhandahålla anställningsformer som tillgodoser både arbetstagare och arbetsgivare. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Det har också visat sig att lagändringen har fått de negativa följder som kritikerna varnade för. Detta framgår av rapporter från fackliga organisationer. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till diskriminering av människor. Det finns fortfarande inga skäl för det beslut som togs om undantag i turordningsreglerna. Det bör därför upphävas. Detta bör ge regeringen till känna.