mot · GS02Bo310 · 2004-10-01 00:00:00 — anser utöver detta att energibesparande investeringar, allt från att ersätta oljeeldning med exempelvis bergvärme till byte av energislösande fönster till miljövänliga treglasfönster, inte ska resultera i höjda taxeringsvärden. Tvärtom vill uppmuntra en energibesparande och miljövänlig klimatpolitik i stället för att ekonomiskt bestraffa sådana investeringar som blir resultatet av regeringens och samverkanspartiernas politik. Med regeringens och samverkanspartiernas inställning till detta uppstår den absurda konsekvensen att passivitet och energislöseri premieras skattemässigt. Det är oansvarigt och omoraliskt! De mycket höga elpriserna, till stor del bestående av skattehöjningar som initierats av regeringen och dess två stödpartier, understryker vikten av att föra en sådan taxeringspolitik att elsparande lönar sig i stället för att som bestraffas ekonomiskt. Regeringens och de två samverkanspartiernas fastighetsskatte- och energipolitik står enligt vår mening i stark motsatsställning till varandra medan det är uppenbart att de tre styrande partierna anser att det är en bra politik för att kunna beskatta boendet så häftigt som möjligt. anser emellertid att denna politik är skadlig från såväl ekonomiska som miljömässiga och inte minst moraliska utgångspunkter. Sparsamma straffas, slösaktiga premieras. Socialdemokraterna säger att fastighetsbeskattningen är en del av kapitalbeskattningen. Det är dock uteslutande en efterhandskonstruktion för att motivera den extrema beskattningen av boendet. Detta har blivit en ny mjölkko, av den anledningen att människor måste ha någonstans att bo. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och, ofta därtill, förmögenhetsskatt gör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Fastighetsbeskattningen är tillsammans med förmögenhetsbeskattningen segregerande. Figur 7 visar hur utvecklingen av nedtrappningen av räntebidragen har utvecklats kontra ökningen av fastighetsskatten. Figur 7: Räntebidrag och fastighetsskatt 1980-2003 Källa: SCB, Budgetprognos 2002, Byggindustrier (BI) Förmögenhetsskatten har, trots att den undre gränsen för beskattning av förmögenheter höjts, fått orimliga konsekvenser för många enskilda hushåll, särskilt i . vill i motsats till regeringen och dess stödpartier avskaffa såväl förmögenhetsskatten som sambeskattning av förmögenheter. Trots att den nedre gränsen för beskattning av förmögenheter nu höjs, får den stundom orimliga konsekvenser för enskilda hushåll. Dessutom, inom ramen för den socialdemokratiska förmögenhets- och sambeskattningspolitiken, skapas nu en ökande orättvisa genom att hushåll med sambeskattad förmögenhet får större skattesänkning än vad tidigare sambeskattade änkor och änkemän kommer i åtnjutande av. Det är för den som drabbas obegripligt, orimligt och orättvist. anser att de som inte kunnat påverka den hushållssituation de försatts i - änkor och änkemän - beskattningsmässigt inte ska hamna i en sämre situation än då deras partner levde vilket nu blir fallet med regeringens samverkande sambeskattnings- och förmögenhetsskattepolitik. Med politik avskaffas både problemet och orättvisan. När bostadsbidraget infördes var det ett "produktionspolitiskt" stöd. På grund av den djupa lågkonjunkturen ville staten stimulera byggsektorn. Bidraget skulle leda till ökad bostadskonsumtion där större och mer välrustade bostäder skulle leda till minskad trångboddhet och högre boendestandard. Orsakerna till flerbarnsfamiljernas trångboddhet var enligt den politiska analysen ekonomiska. blev bidragets legitimitet i stället en grund för ett fördelningspolitiskt eller familjepolitiskt mål. Ekonomiskt svaga hushåll skulle stärkas för att dessa hushåll skulle kunna efterfråga bostäder. Bostadsbidraget kopplades till hushållens storlek och till inkomst. Längre fram kom bostadsbidraget även att omfatta hushåll utan barn. är det främst ensamstående med barn som erhåller bostadsbidrag. Antalet hushåll har minskat med nästan 351 000 över perioden . Kostnaderna har minskat med . Den största minskningen ägde rum genom att regelsystemet ändrades 1997. Ett nytt system för inkomstprövning infördes för minska kostnaden. Det infördes också ett tak för hur stor del av boytan som var bidragsgrundande. Många av dem som bodde i bostadsrätt eller eget småhus har tvingats ut ur bidragssystemet. Enligt liberalernas uppfattning behöver ensamstående familjer med barn med låga inkomster särskilt beaktas ur ett familjepolitiskt perspektiv. Vi är dock fortsatt kritiska till bostadsbidragens marginaleffekter. Grupper med särskilt stor försörjningsbörda, som barnfamiljer, kan kompenseras genom ökade generella stöd. Marginaleffekterna kan därigenom minskas. Därför säger vi ja till en ökning av barnbidragen i enlighet med regeringens förslag, med undantag för flerbarnstillägget, men vi avser att återkomma med ett reformförslag avseende familjepolitiken. De ensamstående föräldrarna är till största del kvinnor. Långsiktigt gäller det att skapa förutsättningar genom andra politiska åtgärder att möjliggöra för kvinnor att försörja sig själva, lika lön för lika arbete, och andra åtgärder inom jämställdhetsområdet för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det ska löna sig att arbeta även för kvinnor. Ökade löner och ökad efterfrågan på kvinnor som arbetskraft bidrar till att utgifterna för bostadsbidrag minskar. Vad gäller våra konkreta förslag inom jämställdhet vill vi hänvisa till mer ingående förslag i vår jämställdhetsmotion. Figur 8: Totala antalet barn i bostadsbidragshushåll respektive (Källa: RFV) Figur 8 visar att antalet barn är störst i tvåbarnsfamiljer, det är drygt 43 000 fler barn i tvåbarnsfamiljer än i trebarnsfamiljer. Skillnaden har ökat med drygt 1 400 . Antalet barn i bostadsbidragshushållen har ökat för alla hushållsstorlekar. Hushåll med ett barn är vanligast för alla bostadsbidragshushåll totalt samt för ensamstående hushåll, men för sammanboende är det däremot vanligare med hushåll med två barn. Statens roll som del av finansieringssystemet för byggande och boende måste utredas. Även finansieringssystemens effekter behöver utredas, inte minst i ett internationellt perspektiv, där andra länder uppvisar olika former av lånesystem som bidrar till en större överblick över den kalkylerade ränterisken genom långsiktiga lån. Räntebidragssystemet innefattas i ett sådant uppdrag. Vi föreslår att beskattningen av småföretagare sänks och förenklas. Det kommer indirekt att innebära lägre kostnader och därmed i slutändan skapa möjligheter för lägre konsumentpriser i byggsektorn. säger nej till regeringens investeringsbidrag och vill att de avvecklas. Vi gör ett lägre antagande av volymerna för nyproduktion vilket innebär att vi ser en möjligt besparing på anslaget Räntebidrag. Anslaget Bostadsbidrag minskas med genom åtgärder mot s.k. "fusk". framtida uppdrag bör förändras, ett första steg kan tas . Vi vill se en tydligare uppdelning mellan olika organisationer inom denna sektor. Länsstyrelserna och SCB producerar omfattande statistik avseende samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Vi säger nej till ytterligare nytt skattekrediteringsbidrag (källsorteringsutrymmen) vilket leder till att ökat anslag för administrationen ej är nödvändigt. Vi vill avveckla andra kortsiktiga bidrag/subventioner vilket avlastar administration av dessa. ges för utbildning av byggnadsarbetare i miljö. Det är branschens uppgift - alternativt att avgiftsfinansierar detta. Byggkostnadsforum: drar vi ned med (projekt, annat (personal, administration m.m.). drar vi ned till . (Vi anser att detta är en forskningsuppgift i samarbete med näringslivet , inte en uppgift för en myndighet.) Vi vill flytta verksamheter till andra organ, bland annat och , till gagn för bostadskonsumenterna. Byggkostnadsforums verksamhet är enligt vår bedömning en uppgift för forskningen och branscherna och vi har därmed anslagit motsvarande belopp till FORMAS. Vi föreslår ingen neddragning av anslaget till länsstyrelserna (32:1) trots att vi vill avveckla vissa bidrag som kräver administration, utan dessa frigjorda timmar möjliggör en snabbare handläggningstid av ärenden, förädling av framtagen statistik med mera. Vi säger nej till 1,5 miljoner för ungdomsbostadssamordnare och föreslår att pengarna i stället används för ökat internationellt utbyte och insatser för ökad jämställdhet och mångfald. roll inom det europeiska samarbetet förutsätter också ett ökat samarbete inom samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande även för del. roll inom det globala samhället förutsätter delaktighet på det internationella planet såsom Habitat med flera områden. Erfarenhetsutbyte ser vi vara av stort värde för den fortsatta reformeringen av svensk bostadspolitik. Utöver dessa områden vill vi i liberalerna att dessa även ska täcka kostnader för specifika insatser avseende kvinnor inom byggbranschen inom politikområdet samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Specifika nyckeltal för jämställdhet behöver tas fram , arbetets framåtskridande kontra eventuella hinder behöver publiceras. Kunskapsspridning och kunskapsutbyte behöver ske genom olika insatser och aktiviteter. Vi förslår också att kommande års budgetpropositioner specifikt belyser jämställdhet inom byggbranschen. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 31:5 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 31:14 Bidrag till installation av hissar 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. 31:15 Internationellt, jämställdhet, mångfald Axel Darvik (fp)