mot · GR02MJ36 · 2004-02-04 00:00:00 — med anledning av framst. styrelses framställning angående djurskyddstillsynen styrelses framställning angående djurskyddstillsynen 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunernas självstyre måste värnas och att de därmed själva skall avgöra taxesättningen för tillsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunerna skall ges möjlighet att samordna sin tillsynsverksamhet med andra kommuner samt att differentiera taxorna med hänvisning till exempelvis aktivt miljöarbete. Djurskyddet i och många andra länder har, med all rätt, flitigt debatterats . Självklart ska djur behandlas väl och skyddas från lidande. Konsumenter ska kunna känna sig trygga med vetskapen om att djur behandlas väl under hela sin livstid, från födsel till slakt. Djurskyddet är även viktigt för en god livsmedelskvalitet. Att nu har överlämnat en framställan till angående djurskyddstillsynen är gott men vi delar inte styrelsens förslag till åtgärder i alla avseenden. 3 Behåll djurskyddstillsynen hos kommunerna har framfört kritik mot centralisering av djurskyddstillsynen i . Att flytta djurskyddstillsynen från kommunerna till den statliga länsstyrelsenivån eller till anser vi skulle vara en försämring som i slutändan kommer att drabba djuren. Att det finns en effektiv central myndighet som samordnar och ger ut tydliga föreskrifter är inget hinder utan en förutsättning för att kommunerna ska kunna utföra ett bra tillsynsarbete. Att flytta ansvaret från kommunerna skulle innebära att samordningen mellan den allmänna miljötillsynen och djurskyddstillsynen bryts. Den så viktiga lokal- och personkännedomen förloras som byråkratin och kostnaderna ökar. har i en motion från /03 yrkat på att vad som ovan anförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå men detta har ännu inte behandlats av , varför vi avstår från att återupprepa detta krav. 4 Behåll makten över djurskyddstillsynen hos kommunerna Granskningen av kommunernas uttag av tillsynsavgifter visar att kommunerna har valt olika modeller för finansiering runt om i landet. Till skillnad från ser vi i inte detta som något problem, utan snarare som ett bevis på att kommunernas självstyre faktiskt fungerar för en gångs skull. Hur kommunerna väljer att finansiera sin verksamhet är upp till kommunens invånare och förtroendevalda politiker att avgöra. Vi har full tilltro till att man på nivå kan avgöra hur man vill prioritera. I en kommun är miljörådgivning till företag gratis, i en annan kommun väljer man att subventionera djurskyddstillsynen. Självklart kan även vi som riksdagspolitiker ha åsikter och synpunkter om detta men vi måste först och främst ha en tilltro till att kommunpolitikerna kan göra de rätta prioriteringarna på lokal nivå. Ett kommunalt självstyre över taxorna kräver dock öppenhet mot företagarna och kommuninvånarna, så att man kan jämföra och ställa krav på sina politiker att undvika orimligheter. Vad som ovan anförts om att kommunernas självstyre måste värnas och att de därmed själva skall avgöra taxesättningen för tillsyn bör ges regeringen tillkänna. Ett annat argument mot generella tillsynsavgifter är alla de exempel som vi ser runt om i landet där kommuner väljer olika lösningar för att optimera sin myndighetsuppgift. Ta exempelvis kommunerna som har valt att samordna vissa delar av sin tillsynsverksamhet för att bli mer effektiva. Med en makt över tillsynsavgifterna kan kommuner också välja att differentiera tillsynsavgifterna med anledning av aktivt miljöarbete hos företagen. På samma sätt som arbetsmiljöinspektionen premierar systematiskt arbetsmiljöarbete, kan kommuner vilja välja att premiera olika typer av miljö- och djurskyddsarbete. Det kan också finnas anledning för vissa kommuner att samordna djurskydds-, miljö- och byggnadstillsyn på olika sätt. Poängen är att lösningarna ska få växa underifrån! Vad som ovan anförts om att kommunerna ska ges möjlighet att samordna sin tillsynsverksamhet med andra kommuner samt att differentiera taxorna med hänvisning till exempelvis aktivt miljöarbete bör ges regeringen tillkänna. 5 Behov av stärkt djurskydd samlade bedömning efter granskningen av djurskyddstillsynen är att det finns ett stort utrymme för förbättringar för att lagens intentioner skall följas. Vi vet att djur inte alltid behandlas väl och skyddas mot lidande i önskvärd utsträckning. Man påpekar vikten av ökat ansvarstagande och en större aktivitet samt ett förbättrat samarbete. har länge kritiserat myndigheternas bristande samordning av djurskyddsarbete. var tidigare regeringens expertmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området. Verket har haft en viktig samordningsfunktion i hela livsmedelsproduktionen från jord till bord. är kedjan avklippt och den nya svarar för några av länkarna i samhällets insyn i den gröna näringens verksamhet. Trots de brister som funnits i djurskyddsarbete ser fördelar och samordningsvinster med att ha behållit även djurskyddsarbetet hos . De brister med vilka regeringen motiverat flytten av frågorna till en ytterligare myndighet, skulle lika väl kunnat ha åtgärdats inom , förutsatt att tillräckliga resurser tilldelats. Vi delar styrelses bedömning att regeringen bör överväga hur resursbehovet på regional och lokal nivå skall tillgodoses samt om uppgifterna eller regelverket till någon del behöver omprövas. Inrättandet av den nya medför inte att det lokala djurskyddsarbetet får mer resurser eller mindre uppgifter. Vi befarar istället att det blir tvärt om alltså mer uppgifter utan att de åtföljs av mer resurser.