mot · GS02N411 · 2004-10-04 00:00:00 — Bristen på konkurrens i livsmedelshandeln tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning måste initieras om sambanden mellan pris, kvalitet, service, mångfald, inträdeshinder, innovationer och konkurrens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regelverket vad gäller möjligheten att överklaga en kommuns ställningstagande att inte tillåta ny handel.1 1Yrkande 2 hänvisat till BoU. Varje enskild person och familj är själv bäst att fatta de beslut som rör henne och hennes närmaste. Att begränsa familjers och enskildas valmöjligheter är detsamma som att ta ifrån dem den beslutsrätt som rätteligen tillhör dem. De höga skatterna på förvärvsarbete i gör att många inte får sin privatekonomi att gå ihop trots att man arbetar heltid. För många går hushållsekonomin ihop först när man får bidrag. Bidragsberoende kan skada människors självbild. Man upplever vanmakt och frustration när man inte kan komma tillrätta med sin egen ekonomi trots att man arbetar för fullt. Paradoxalt nog tjänar alla heltidsarbetande människor egentligen gott och väl ihop tillräckligt för att klara sitt uppehälle på egen hand. Men den dolda skatten, det vill säga arbetsgivaravgifterna och inkomstskatter reducerar människors faktiska inkomst med . En internationell jämförelse visar också att svenska hushåll har betydligt lägre köpkraft än hushåll i en rad andra länder. De svenska priserna på livsmedel är högre än i många andra europeiska länder. Svenska livsmedelspriser i en internationell jämförelse Det svenska konkurrensverket anser att de svenska livsmedelspriserna är för höga även när momsen på mat, vilken är , räknats bort. Man uppger i sin rapport (Konsumenterna, matpriserna och konkurrensen) att det är fullt möjligt att pressa ner priserna på livsmedel genom förbättrad konkurrens. För en genomsnittlig svensk barnfamilj skulle "tyska" matpriser innebära en besparing med inte . (Källa: ) Svenska matpriser ligger över EU-snittet. (Källa: ) Barnmat, soppor, bröd, mjöl, drycker och sötsaker kostar mer i jämfört med EU-snittet. och har den utländska etableringen äntligen om än motvilligt börjat ta fart i . Detta har fått en positiv inverkan på prisvariationen i stort. Det finns numera kedjor som Lidl och Netto med utpräglade lågprisstrategier. Enligt har etableringen av lågpriskedjorna emellertid inte fått närliggande butiker att sänka sina priser. Däremot har man konstaterat ett statistiskt samband mellan låg prisnivå och de områden där Lidl och Netto etablerat sig. Den enda rimliga slutsatsen man kan dra av detta är att konkurrensen redan från början fungerar i de områden som Lidl och Netto lyckats etablera sig. Kommuner som är öppna för etablering har en lägre prisnivå. har i sitt budgetalternativ en rad förslag på hur inkomstskatten för framför allt låginkomsttagare och barnfamiljer skulle kunna sänkas. Men vi anser också att konkurrensen i livsmedelsbranschen kan och bör förbättras. siffror tyder på att potentialen är stor och att besparingarna för en genomsnittlig barnfamilj är betydande. Förändrad plan- och bygglagstiftning Konkurrensen måste förbättras på livsmedelsområdet. Kommuners ageranden stoppar ibland nyetableringar, längre eller . Det är oacceptabelt. får inte brukas som ett hinder för nyetabering. Planprocessen måste ta . Aktörerna måste få bättre möjligheter att överklaga en kommuns ställningstagande att inte tillåta ny handel. Kommunerna måste ägna större uppmärksamhet och utveckla nya metoder för analys av hur tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen påverkar den lokala konkurrensen och prisläget i kommunen. Att övertyga kommunala tjänstemän och politiker om att ändra i en detaljplan är det enskilt största hindret för etableringar av nya livsmedelsbutiker. Det måste därför bli möjligt att ansöka om ändring i detaljplanerna så att kommunerna också blir skyldiga att utreda förslag från näringsidkare till skillnad från . Enligt nuvarande ordning kan kommuner utan motivering helt låta bli att behandla en förfrågan. Att ge sig in i ett projekt kan därför vara både kostsamt, tidskrävande och ha en osäker utgång. Bejaka etablering av nya och nygamla försäljningsställen som utländska livsmedelskedjor etablerar sig i och befintliga svenska kedjor satsar och bygger nytt måste alternativa försäljningsmetoder också få möjlighet att utvecklas som komplement till traditionell livsmedelshandel. Stimulera kompletterande handel, såsom torghandel, specialbutiker, automathandel och gårdsförsäljning. I det sammanhanget är det viktigt att kommunerna ser över sina markhyror, avgiftsstrukturer för livsmedelstillsyn och eliminerar alla tänkbara hinder för torghandel. Även om den lokala konkurrensen till uteslutande del är en fråga så måste den ta ett ansvar för att de svenska livsmedelspriserna är så höga. Det krävs forskning och jämförande analyser med andra länder som fokuserar på olika samband som har betydelse för livsmedelspriserna, till exempel sambandet mellan pris och konkurrens. För detta arbete krävs utvecklade metoder som även kan användas i internationella jämförelser. Regeringen måste initiera forskning om sambanden mellan pris, kvalitet, service, mångfald, inträdeshinder, innovationer och konkurrens.