mot · GS02MJ498 · 2004-10-04 00:00:00 — Halten CO2 i atmosfären har ökat från omkring 280 ppm (part per million) före den industriella revolutionen till cirka 360 ppm . Halterna förväntas fortsätta öka de kommande decennierna, främst på grund av ökad global industrialisering. För det svenska nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har fastställt delmålet att skall medverka till att halten av växthusgaser i atmosfären, uttryckt i koldioxidekvivalenter, stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm. Denna nivå uttalade EU:s miljöministrar som en högsta möjlig koldioxidhalt för att nå målet om att den globala medeltemperaturen inte ska överskrida den förindustriella temperaturen med mer än . har antagit en strategi för hur skall bidra till att uppfylla klimatmålet. stöder huvuddragen i denna strategi och menar att insatserna på följande områden behöver ökas: Utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion skall stimuleras. Utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Ett mål bör vara att användningen av fossila bränslen inom transportsektorn halveras senast jämfört med nivå. Åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol bindes. Mer forskning behövs på detta område. Återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon ekologiskt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område. Internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer, så att marknaden för handel med utsläppsrättigheter utvecklas, samt omförhandling av internationella avtal i syfte att införa en miljöbeskattning på flygbränsle. samlades representanter för världens länder i Kyoto och utformade Kyotoprotokollet, som är ett avtal om minskningar av utsläppen av växthusgaser. Kyotoprotokollet träder i kraft när det ratificerats av minst 55 länder som tillsammans står för av utsläppen från de länder som gjort kvantitativa åtaganden om minskade eller oförändrade utsläpp av växthusgaser (1-länder). I och med beslut att ratificera protokollet kommer både dessa villkor att uppnås och protokollet träder då i kraft. Genom Kyotoprotokollet tillåts öka sina utsläpp . Då också möjlighet till s.k. koldioxidsänkor finns, får öka sina utsläpp ännu mer. har dock i samband med beslutet om en svensk klimatstrategi fastställt att det svenska nationella klimatmålet skall vara att minska utsläppen av växthusgaser . Därför bör inte använda sig av sin pluskvot, utan uppfattning är att de svenska koldioxidutsläppen skall minska med . Kyotoprotokollet innehåller också tre s.k. flexibla mekanismer. Dessa är handel med utsläppsrätter, gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM). Enligt Kyotoprotokollet skall EU minska sina utsläpp av växthusgaser och . vägrar dock att ratificera avtalet. Detta trots att utsläppsminskningarna i sannolikt skulle kunna göras till lägre kostnader än i EU, eftersom den amerikanska industrin är mindre energieffektiv än den europeiska. Enligt kommer EU:s kostnad för att uppfylla protokollet bli per medborgare och år, vilket motsvarar priset för en pizza på en bättre pizzeria i . EU måste föra en aktiv och envis dialog med för att förmå landet att helhjärtat sluta upp kring arbetet mot växthuseffekten. Samarbetet kring utveckling av energisnål teknik och rena energikällor bör fördjupas. 6.1.2EU:s system för handel med utsläppsrätter välkomnar att ett handelssystem med utsläppsrätter nu införs inom EU. Utsläppshandel är ett verktyg för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå fastställda målsättningar. Tillkomsten av handelssystemet illustrerar möjligheterna och nödvändigheten av EU som en aktör i miljöpolitiken. förhoppning är att detta skall vara ett föredöme för ett fördjupat europeiskt samarbete för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen. Genom ett sådant handelssystem kan samhället göra miljöinvesteringar som når uppställda mål till lägsta möjliga kostnad. Även om det finns mycket i övrigt att önska i det EU-direktiv ("handelsdirektivet") som reglerar handelssystemet såär det ett viktigt steg på vägen mot ett hållbart . En försöksperiod skall genomföras . Handelssystemet skall då endast inkludera koldioxid. Därefter skall femåriga åtagandeperioder införas och handelssystemet kan utökas till att omfatta fler sektorer och fler växthusgaser. anser att alla de sex viktigaste växthusgaserna skall omfattas av handelssystemet . Handelssystemet bör även från detta år fortsatt vara enhetligt för unionen. Även transportsektorn bör då omfattas av handelssystemet. Dessa utgångspunkter för ändringar av handelsdirektivet bör ges regeringen till känna. beklagar att ett system med auktionering av utsläppsrätterna inte genomförs. Enligt handelsdirektivet, som antogs , skall fördelning av utsläppsrätter göras av varje land med utgångspunkt i ett antal kriterier som anges i direktivet. Fördelningen av utsläppsrätter skall bygga på historiska utsläpp. Varje land skall upprätta en nationell fördelningsplan som sedan skall godkännas av kommissionen. Ett problem vid upprättande av den nationella fördelningsplanen är de osäkerheter som finns i faktaunderlaget. Det är därför nödvändigt att samarbetet mellan berörda myndigheter och branscher förbättras och metoder för att beräkna koldioxidutsläpp förfinas. Det är inte helt lyckat att tilldelningen av utsläppsrätter baseras på historiska utsläpp, inte minst med tanke på svårigheten att välja relevant referensperiod. Tilldelning bör i görligaste mån ske enligt någon form av benchmarkingsystem baserat på bästa tillgängliga teknik. anser att bör verka för att fler sektorer inkluderas i handelssystemet . anser att för de sektorer som ingår i handelssystemet bör koldioxidskatten avskaffas. Det är dock olyckligt att Socialdemokraterna vill finansiera detta genom att införa en ny fastighetsskatt på vattenkraftverk. Klimatinvesteringsstödet är inriktat pååtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade pååtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Den här typen av åtgärder ger relativt snabba och synliga resultat, då de är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. Det är oerhört viktigt med kraftfulla insatser för att bemästra klimatproblemen. Enligt är klimatmålet Begränsad klimatpåverkan det miljömål som är svårast att uppnå. skulle behöva fler miljöbilar på marknaden. Som ett hinder för detta nämns ofta bristen på tankställen. Det behövs därför fler tankställen för olika alternativa bränslen samt mer produktion av biogas och av etanol. Den offentliga sektorns inköp av miljöbilar bör öka. För att fortsätta de relativt kostnadseffektiva klimatinvesteringsprojekten med full kraft föreslår att anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringarökas med i förhållande till regeringens förslag. energiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den negativa påverkan på hälsa, klimat och miljö måste vara så liten som möjligt, och därför behöver investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft, solenergi och stödjas. I motion om utgiftsområde 21 föreslås en utökad satsning på forskning och utveckling av förnybara energikällor. Ett nytt anslag inrättas där avsätts i syfte att snabbare introducera ett långsiktigt och uthålligt energisystem. Huvudsakligen bör arbetet koncentreras på vätgasbaserade bränslesystem, såsom bränsleceller och artificiell fotosyntes. Dessutom bör en satsning ske på solcellssystem. Sammantaget har dessa lösningar goda förutsättningar att på lång sikt ge en ren energiförsörjning. bör också vara pådrivande i det internationella samarbetet kring fusionsforskning. Värmepumpar är ett miljövänligt alternativ för uppvärmning av bostäder. Tyvärr motverkas investeringar i värmepumpar på grund av att den som vill investera i denna miljövänliga värmekälla straffas genom höjt taxeringsvärde. Detta är ett av flera skäl till att vill avskaffa den orättfärdiga fastighetsskatten. I årets motion på utgiftsområde 21 Energi föreslår att den villaägare som konverterar från direktverkande el till ett vattenburet system för husuppvärmning skall få ett investeringsbidrag på av investeringskostnaden. På platser med sprucken berggrund på stora djup kan geotermisk värme bli ett alternativ för uppvärmning av bostäder när rätt teknik utvecklats. motsätter sig planerna på att starta om stora oljekraftverk i . Ett dåligt argument som ibland framförs i den offentliga debatten är att man i oljekraftverk (med modernaste rökgasrening) skulle kunna elda högsvavliga oljor som annars skulle använts som fartygsbränsle med större föroreningar som följd. Debattörerna glömmer då att de fartyg som drivs med dessa oljor skulle behöva bränsle i alla fall, vare sig man i eldar sådan olja i kraftverk eller ej. Någon miljönytta av att "i stället" elda oljan i kraftverk uppnås därför inte. Miljöeffekterna av att elda oljan i kraftverk är alltså entydigt negativ, eftersom det skulle innebära extra utsläpp av koldioxid. Inom EU bör vara aktivt pådrivande för att skattesystem och statliga subventioner verkar i riktning mot effektiv energianvändning. Kraftvärmen får inte missgynnas skattemässigt. Det måste bli ett stopp för medlemsländernas subventioner av fossila bränslen. Jordbrukspolitiken måste innehålla kraftfulla incitament för odling av energigrödor. Som en av världens rikaste regioner har EU ett särskilt ansvar för att lägga resurser på forskning kring de stora resursproblem som är gemensamma för mänskligheten. Energiförsörjningen är kanske det största problemet. EU måste intensifiera ansträngningarna på att skapa ett transportsystem där klimatvänliga förnyelsebara bränslen används vid alla typer av transporter. EU bör vara pådrivande i fusionsforskningen, bland annat genom att medverka till ett snabbt beslut om lokaliseringen av den internationella fusionsforskningsreaktorn . Byggandet av ITER måste påbörjas. Det är genant och djupt beklagligt att politiska motsättningar fördröjer frågan om var ITER skall lokaliseras, vilket medför att byggstarten skjuts upp. Världens ledande politiker uppvisar en bristande känsla för proportioner och det gemensamma intresset när man av olika symbolskäl vägrar acceptera vissa länder som värdländer för ITER. Både EU och kräver att ITER byggs hos dem. anser att EU hellre bör vika sig än att ytterligare dra ut på frågan. EU bör fördubbla stödet till energiforskning på europeisk nivå och i samarbete med andra ledande industrimakter. Det bör också upprättas en energifond för att ge stöd till investeringar i förnybar och effektiv teknik i utvecklingsländerna. Det största problemområdet är transportsektorn, där utsläppen av koldioxid ökat jämfört med . Klimatstrategin måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av förnybara drivmedel, både nationellt och internationellt, som ett alternativ till fossila drivmedel. anser att metanol och andra förnybara drivmedel skall vara befriade från koldioxid- och energiskatt. Förutom att de är förnybara och inte ger ett nettobidrag av koldioxid till atmosfären, medför biobaserade drivmedel ofta även minskade utsläpp av i stort sett alla miljö- och hälsopåverkande ämnen. Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel skall halveras senast . För att nå detta krävs en ökad produktion och försäljning av förnybara drivmedel. Därför bör sådana drivmedel vara befriade från energiskatt. Fossila bränslen bör fasas ut efter hand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. Ett snabbt och enkelt sätt att öka andelen biobränslen är att öka andelen låginblanding i vanlig bensin. Med hänvisning till EU:s mineraloljedirektiv är den maximalt tillåtna mängden etanol som får blandas in i bensinen satt till . Tekniskt sett finns det dock inga hinder att öka andelen låginblandad etanol. I och med EU:s direktiv om förnybara drivmedel (2003/30/EG) har mineraloljedirektivets begränsningar satts ur spel. Därför bör regeringen lägga fram förslag på lagstiftning som möjliggör låginblandning av etanol i bensin och rapsmetylester i dieselolja. Vid sidan av biobaserade drivmedel utgör bränslecellen ett hoppingivande förnybart alternativ. I bränslecellen förbränns vätgas kemiskt och "avgaserna" utgörs av vanlig vattenånga. Nuvarande metoder för vätgasproduktion har till stor del sin grund i naturgas och andra fossila bränslen. En viss del kommer också från elektrolys av vatten med el från solceller eller vindkraft. () invigdes första vätgasmack i , där vätgasen framställs genom elektrolys i en process där den tillförda energin kommer från vindkraft. En annan intressant teknik är artificiell fotosyntes. Detta system innebär att man från vatten och solljus kan erhålla vätgas. Kan solcellstekniken och den artificiella fotosyntesen bli kostnadseffektivare genom forskning och utveckling finns en mycket stor potentiell marknad. 6.1.6Ett hållbart europeiskt transportsystem EU blir en allt viktigare arena för transportpolitiken. Vad gäller vägtrafiken finns ett frivilligt avtal med biltillverkarna inom EU om att dessa till 2008 skall ha sänkt utsläppen för genomsnittsbilen till CO2/km. Det är högst osäkert om detta mål kommer att uppnås. Inte bara vägtransporterna utan även flyget utgör miljöproblem. Flyget omfattas över huvud taget inte av några krav på utsläppsminskningar. En orsak är att uppgörelser vad gäller flyget måste fattas på internationell nivå och det har misslyckats. En annan orsak är att flygets totala utsläpp ansetts utgöra en så liten andel av utsläppen totalt - - att man kunde lämna sektorn så . Ny forskning från visar dock att flygets utsläpp är betydligt allvarligare än vad man befarat. Den samlade effekten av koldioxid, kväveoxider och vattenånga antas, efter britternas studier, ge ett så högt bidrag till växthuseffekten som om utsläppen skett på marknivå. vill i följande punkter sammanfatta de viktigaste åtgärderna som kan genomföras på EU-nivå för att ta oss en bra bit på vägen mot ett hållbart transportsystem: Inkludera transportsektorn i handelssystemet för utsläppsrätter . Skapa goda förutsättningar för att utveckla en mångfald av alternativ till fossila bränslen. Inför obligatoriska regler för maximiutsläpp per kilometer. Likrikta trafikbeskattningen inom EU; koppla beskattningen till miljöpåverkan. Fördubbla anslagen till forskning och utveckling av alternativ fordonsdrift. Låt EU delfinansiera investeringar i infrastruktur för bränsledistribution. Miljövänliga fordon skall särbehandlas positivt. Stärk miljöhänsynen och hänsyn till transporter i för offentlig upphandling. Utveckla och avreglera EU:s järnvägsnät. Stöd interoperabilitet mellan olika transportslag. Förbättra möjligheterna för vattentransporter. Intensifiera forskningen kring vätgasdrift och framställning av vätgas. Avskaffa införseltullarna på biodrivmedel. Skärp EU-kraven på dieselolja, minst till nivå. Ett system för beskattning av flygbränsle måste skapas på internationell nivå. Differentiera luftfartsavgifterna med utgångspunkt i miljöeffekterna. Inför miljörelaterade farledsavgifter för fartyg inom hela EU. Inom ramen för Kyotoprotokollet finns de så kallade projektbaserade mekanismerna joint implementation (JI) och clean development mechanism (CDM). Joint implementation innebär att ett Annex-1-land genomför åtgärder i ett annat Annex-1-land och därigenom får tillgodoräkna sig en del av utsläppsminskningen. Sådana mekanismer kan minska utsläppen på ett mer kostnadseffektivt sätt och därför är positiva till JI. När handelssystemet för utsläppsrätter utvidgas finns något behov av JI. När det gäller CDM är inte odelat positiva. Syftet med mekanismen är förvisso att hjälpa utvecklingsländerna att nå en hållbar utveckling. Trots det goda uppsåtet ser flera frågetecken med denna mekanism. En nackdel med CDM är att mekanismen minskar kostnaden för de nödvändiga utsläppsminskningarna i de mest industrialiserade länderna. Därigenom kan de ekonomiska incitamenten för att utveckla alternativ teknik bli mindre än vad som annars blivit fallet. Ett annat problem är att veta att de åtgärder som vidtas verkligen är additiva, dvs. att de inte skulle skett utan CDM. CDM illustrerar den otillfredsställande faktum att endast Annex-1-länderna gjort kvantitativa åtaganden. har stor förståelse för den moraliska aspekten att de rika länderna bör göra större åtaganden än de fattiga. Men för att få en fungerande global klimatpolitik vore det bättre om alla länder hade kvantitativa åtaganden även om dessa blir mycket generösa. anser därför att bör verka internationellt för att så många länder som möjligt gör kvantitativa åtaganden. I avvaktan på detta bör CDM-mekanismen utnyttjas restriktivt. Kristdemoraterna anser att Annex-1-ländernas möjlighet att tillgodoräkna sig utsläppsrätter genom CDM bör begränsas. Det vore rimligt om dessa länder får tillgodoräkna sig utsläppsreduktioner via CDM som uppgår till max av dess totala mängd utsläppsrätter. För ett land som skall minska utsläppen skulle detta alltså innebära att max en fjärdedel av dessa minskningar får genomföras genom CDM. antogs och Rådets direktiv om en ändring i handelsdirektivet, det så kallade länkdirektivet. Genom länkdirektivet ges företag som omfattas av handelsdirektivet möjlighet att utnyttja utsläppsrätter från de projektbaserade mekanismerna JI och CDM. Enligt länkdirektivet ges varje medlemstat rätten att själv begränsa användningen av utsläppsminskningar enligt JI och CDM. anser att skall besluta att utsläppsreduktioner enligt CDM får uppgå till max av landets totala utsläpp. bör verka för att 1-länderna enas om en sådan begränsning. Mängden biomassa på jorden minskar till följd av människans verksamhet. Avskogning står för cirka en femtedel av den totala koldioxidtillförseln till atmosfären. är det främst tropiska skogar som har glesats ut eller försvunnit. När skogen huggits ner medverkar plöjning och annan bearbetning till att jorden luckras upp och syresättningen ökar, vilket medför att nedbrytningen av humusämnen i jorden påskyndas. Därigenom omvandlas en stor del av det kol som funnits bundet i skogens humuslager till koldioxid. Dessa kolmängder kan vara lika stora eller större än det kol som fanns bundet i träden. Genom jordbruket i tillförs luften koldioxid . Ytterligare koldioxid kommer från skogbevuxen torvmark. Skogsbruket står för ytterligare tillförsel av koldioxid genom den markberedning som görs efter slutavverkning. Genom förbränning av fossila bränslen och förändrad markanvändning tillförs atmosfären sammanlagt koldioxid . Atmosfärens koldioxidinnehåll ökar dock endast med . tas upp av havet genom att koldioxiden löser sig i vattnet. Resterande mängd koldioxid tas upp av skogarna, som blivit tätare, och av annan växtlighet. Potentialen för koldioxidupptag i växtlighet och humuslager är begränsad. Men så länge förbränning av fossila bränslen fortgår i stor skala är det en viktig åtgärd på kort till medellång sikt att försöka öka kolbindningen i skog och mark för att minska halten koldioxid i atmosfären. 6.2.1Havets upptag av koldioxid Enligt IPCC (Climate change 2001:The scientific basis) har världshaven tagit upp drygt en fjärdedel av all den koldioxid som människan släppt ut . Andra resultat visar på att andelen kan vara större, kanske dubbelt så stor. Om förbränningen av fossila bränslen fortsätter i samma takt som kommer haven inte att kunna ta hand om mer koldioxid. Detta kan innebära en större växthuseffekt och färre djur i haven. När koldioxiden tas upp i haven påverkas nämligen havets ekosystem så att förutsättningarna för smådjur och plankton försämras. 6.3Avskiljning och lagring av kol Avskiljning av rökgaser från förbränning av fossila bränslen innebär en teknisk utmaning. Forskning kring avskiljning av kol bedrivs främst i , som är världens största användare av fossila bränslen. Forskningen är främst inriktad på större förbränningsanläggningar. I och med att trafiken står för en allt större del av koldioxidutsläppen är det viktigt med forskning om utsläpp från bilarnas motorer. Metan är en mycket aggressiv växthusgas. Denna gas beräknas stå för av den ökade växthuseffekten. Metan bildas när organiskt material bryts ner i syrefri miljö. Antropogena metanutsläpp till atmosfären kommer från bland annat risodlingar, idisslande boskap och soptippar. Om tundran i tinar upp kan stora mängder metan frigöras, vilket kan leda till en accelererande växthuseffekt. Växthusgasen dikväveoxid avgår naturligt till atmosfären framför allt från hav och skogsmark. De antropogena bidragen kommer främst från jordbruksmark som har kväveberikats genom gödsling, odling av kvävefixerande grödor eller nedfall av kvävehaltiga luftföroreningar. Kväve kan bli kvar i åkermarken flera decennier. 7.1Föryngra den svenska bilparken Fordon, bränslen och transportsystem måste miljöanpassas. Att lösa miljöproblemen kring bilismen är en av de största utmaningarna. Väl utvecklade kommunikationer är trots allt en förutsättning för ett samhälles välfärdsutveckling och för medborgarnas frihet och möjligheter till arbete. Bilen är nödvändig i många människors vardag. Det är därför väsentligt att fordonen på våra vägar förorsakar så litet luftföroreningar som möjligt med hjälp av ny teknik och alternativa drivmedel. måste människor i största möjliga utsträckning ges möjlighet att välja kollektivtrafik, i synnerhet i tätortsregioner. Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har redan tidigare föreslagit en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell, då katalysatorrening blev obligatorisk på nya bilar. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar. En kraftig höjning av premien skulle med all säkerhet, även , innebära att många äldre bilar med dåliga miljöegenskaper tas ur trafik förhållandevis snabbt. I motion Hållbara vägtransporter föreslår därför att skrotningspremien av höjs till för bilar satta på marknaden . Det är också viktigt att nytänkande projekt, som syftar till produktion av alternativa drivmedel, genomförs. Nuvarande situation skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nya produkter och möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utan snarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin. Miljövänliga bränslen har en tendens att ha lägre densitet än smutsiga. Men om ett bränsle har lägre densitet än /m3 så höjs skatten med per liter. Detta har fått till följd att vissa miljövänliga bränslen knappt säljs i . beslöt enhälligt att dessa skatteregler skulle ändras, men beslutet har ej genomförts. I beskattningslagarna finns även andra regleringar av teknisk art som saknar miljörelevans och som försvårar för nya bränslen. föreslår att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som undanröjer den skattemässiga diskrimineringen av miljövänliga bränslen. Rätt utformade klassningskriterier gör att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljande påverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessa miljövänliga drivmedel. Miljöklassningssystemet bör också utökas till att omfatta eldningsolja. Introduktionen av ett gemensamt europeiskt system för miljöklassning får inte medföra att den svenska miljöklassningen försvinner.