mot · GS02Fi266 · 2004-10-05 00:00:00 — Regeringen bör dock ges i uppdrag att återkomma med förslag om en mer ändamålsenlig finansiering för enligt ovan, d.v.s. en utvidgning av det förslag om utökad rätt att disponera avgiftsintäkter. Vid ett frikopplande av FI:s verksamhet från statsbudgeten bör naturligtvis utgiftstaket justeras ned motsvarade nuvarande nivå på utgiftsanslaget. En aldrig så kompetent finansinspektion är dock inte tillräcklig så länge möjligheterna till påföljd inte utvidgas och etiken inte upprätthålls. Därtill behöver det ordinarie rättsväsendet stärkas även på finansmarknadsområdet. 7.2.2Anslag 2:3 : Förvaltningskostnader ska genom tillförlitliga prognoser över statens lånebehov och en välutvecklad upplåningsstrategi bidra till att statens långsiktiga lånekostnader minimeras. Vi anser, mot bakgrund av ett relativt högt anslagssparande och en bedömd effektiviseringspotential, att anslaget kan minskas med . Det innebär en minskning med av förvaltningsanslaget. 7.3Anslag som inte tillhör något politikområde ska granska, utvärdera och ompröva statens verksamhet samt förbättra redovisningsarbetet i statens förvaltning. av verksamheten är avgiftsfinansierad, men får inte disponera dessa intäkter. har varit pådrivande för den nya och oberoende revisionsmyndighet under som etablerats i enlighet med förslaget 1999/2000:RS1 och den statliga revisionen. Vi avsåg emellertid inte att den nya myndigheten, som är en sammanslagning av tidigare revisorer och , skulle bli dyrare än de två myndigheterna tidigare var tillsammans. Snarare ansåg vi att vissa samordningsvinster borde uppstå. De två tidigare myndigheterna hade en sammanlagd budget (anslag på statsbudgeten) på . Helårsnivån på anslaget för budgeteras till ca . Det innebär att, även om man tar hänsyn till pris och löneomräkningar till 2004, kostnaden för är ca högre än för de två tidigare myndigheterna tillsammans. En del av denna ökning beror på en ökad ambitionsnivå. Mot denna bakgrund bedömer vi att , som bl.a. har ansvar att granska effektiviteten i statsförvaltningen, själv bör ha möjlighet att klara ett effektiviseringkrav på , eller . och 2007 minskas anslaget med 20 respektive jämfört med regeringens förslag. 7.3.2Anslag 90:2 Försöksverksamhet med trängselskatt i Med anledning av regeringens proposition 2003/04:145 Trängselskatt inlämnade motion 2003/04:Sk36 av m.fl. I den motionen redogjorde för sitt principiella ställningstagande i frågan om trängselskatter. har inte ändrat uppfattning utan anser alltjämt att trängselskatter inte ska införas i , ej heller försök med sådana. Vi anför följande principiella skäl för vårt ställningstagande: Det kommunala självstyret: När en majoritet i en kommun/region uppstått för en trängselskatt låter man införa dessa genom riksdagsbeslut. Men vad händer utifall att den rådande majoriteten genom kommunala val eller andra omständigheter förbyts till en minoritet? Den nya majoriteten kanske då beslutar att avskaffa trängselskatten som infört? Kommer då automatiskt att besluta om ett avskaffande eller kommer man att motsätta sig den nya kommunala majoriteten? Exemplet visar hur viktig den kommunala självstyrelsen är och att den principen upprätthålls. : Väl fungerande transporter inom är en avgörande förutsättning för en positiv utveckling i i sin helhet. Regionen svarar för en fjärdedel av landets totala bruttonationalprodukt. har dessutom en stark koncentration av myndigheter, huvudkontor och institutioner. I regionen uppstår och etablerar sig därför näringar som annars inte skulle finnas i . Det gäller att ta tillvara de möjligheter som här bjuds och då ligger det i hela landets intresse att kan utvecklas. Transportsystemet spelar i det sammanhanget en avgörande roll. Befolkningen i har ökat med 100 000 personer , vilket medfört ett ökat behov av transporter som långt ifrån tillgodoses. I har det, särskilt , uppstått skillnader i utvecklingen mellan olika länsdelar. Bristen på fungerande transporter bär ett stort ansvar för den tilltagande ekonomiska segregationen. Regionens uppdelning tar sig framförallt uttryck i att dess norra del utvecklas betydligt starkare än den södra. En orsak till detta är att inget kapacitetstillskott för den genomgående nord-sydliga trafiken har skett sedan Essingeleden invigdes . har länets befolkning ökat med 350 000 invånare. Kollektivtrafiken i är mycket hårt ansträngd. Olika former av kapacitetsbrist hämmar pendeltågen, tunnelbanan och bussarna. Den enskilt största kapacitetsbristen i kollektivtrafiken är passagen förbi . Den s.k. Getingmidjan är inte enbart ett problem för pendeltågstrafiken, utan i lika hög grad för fjärrtågen. Effekten av den föreslagna trängselskatten för näringsliv är inte utredd. trängselavgiftsförsök: I fråga om trängselavgifter har bedrivit ett mycket påskyndat och forcerat arbete för att ta fram ett underlag för beslut som inte haft som målsättning att skapa så bred samstämmighet som möjligt. Istället har medvetet drivit en linje som står i bjärt kontrast till intresset hos länets övriga kommuner. Det är ett allvarligt problem att motsättningar mellan stad och län är så stora i frågan om trängselavgifter. Hanteringen av trängselavgiftsfrågan brister också ifråga om den kommunala självstyrelse som slår vakt om. Trängselavgifter ska enligt nu gällande regler beslutas av en kommun eller region och därefter möjliggöras av regering och riksdag. Vad gäller försöket i är det uppenbart att initiativordningen varit den omvända. Socialdemokraterna har på nationell nivå utnyttjat frågan som lockbete i regerings- och budgetförhandlingar och därefter uppdragit åt kommunpolitikerna att presentera ett förslag som går stick i stäv med partiets vallöften. Det är orimligt att staten ska finansiera en åtgärd som kommun/region beslutar att införa. anser därför att regeringens förslag till anslag 90:2 bör avslås.