mot · GS02Ub440 · 2004-10-05 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingsarbetet betonar främjandet av regional utveckling samt samarbete med små och mellanstora företag. Yrkeshögskoleexamina är 3,5- eller 4-åriga högskoleexamina där betoningen ligger på yrkeskunnandet. I ett demokratiskt samhälle ska det finnas utbildningsalternativ för alla. Trots stora ansträngningar rekryterar fortfarande högskolan relativt få studenter från studieovana miljöer. Den sociala snedrekryteringen består och frodas med den socialdemokratiska utbildningspolitiken. En arbetslivsanknuten, yrkesinriktad utbildning är viktig för att bredda rekryteringen. Avgörande för yrkesutbildningens attraktivitet är att den svarar mot verkliga behov i arbetslivet. Därför måste den utformas i samarbete med näringslivet, dels genom att en stor del av utbildningstiden förläggs på arbetsplats, dels genom att det på ledningsnivå finns representanter från arbetslivet. På så sätt kan man aktivt motverka bristen på arbetskraft inom vissa yrkesområden, brister som annars kan minska tillväxten för företagen och samhället i stort. I en sådan modell finns alla möjligheter att skapa yrkeshögskolekurser även för gymnasiala yrkesutbildningar som inte leder vidare till högskolan. vill utveckla och bredda synen på yrken mot större sammanhang, professionella områden med möjlighet till gränsöverskridanden. Den grundläggande högskoleutbildningen utgår i allt väsentligt från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Därmed borde det vara möjligt att inom högskolelag och högskoleförordning samla både yrkesutbildningar och kortare yrkeskurser. Vi föreslår en ny utbildningsform som benämns yrkeshögskola. Den ska vara en enhetlig utbildningsform av hög kvalitet. kan fungera som en paraplyorganisation, där de olika aktörerna samverkar, men ändå behåller sin egenart. finns kommunala paraplyorganisationer för KY-utbildningar som kallas yrkeshögskolor. Parallellt med dessa "yrkeshögskolor" har regeringen gett tre högskolor i uppdrag att organisera yrkeshögskoleutbildning. Det bör rimligen vara så att begreppet yrkeshögskola endast betyder en sak. Eftersom begreppsförvirring inträtt, finns ytterligare skäl för att termen yrkeshögskola bör användas som samlande begrepp. Dagens KY blir därmed en del av den nya . De goda erfarenheter som däri finns, bland annat av samverkan med näringslivet, måste tas tillvara. Ytterligare en poäng med den nya är att det blir ett enhetligt system för bedömning och examination. I dagens splittrade modell med olika KY så kan det finnas problem med att exempelvis få en jämförbarhet mellan olika utbildare. Det problemet undanröjs med införandet av . Det är viktigt att det finns goda möjligheter att växla mellan olika former av utbildning, på samma sätt som sker i högskolan . En person med examen från ska kunna bygga vidare på sina studier inom högskolan. Har den studerande yrkeshögskoleutbildning måste det finnas bryggor som möjliggör att den studerande som såönskar kan söka annan akademisk högskoleutbildning och vice versa. - liksom de konstnärliga högskolorna - ryms väl inom högskolelagens första kapitel och andra paragraf, att staten ska anordna högskolor för "utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet". I det kunskapssamhälle som växer fram är det viktigt att utbildningen står öppen för en stor grupp av människor i olika åldrar, med olika kunskaper och bakgrund, såväl från vårt land som från andra länder. Kunskaper som förvärvats på en mängd olika vägar, genom utbildning, yrkesliv eller eget lärande, måste värderas och tas till vara även vid ansökan till högskolan och . Ett väl fungerande system för validering är av stor betydelse, såväl för personer med låg formell utbildning och en hög grad av erfarenhetsbaserad kunskap som för personer som har genomgått utbildning i otraditionella former, här hemma eller utomlands. I budgetpropositionen 2003/04:1 gjorde regeringen bedömningen att en särskild delegation för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet borde inrättas . Valideringsdelegationens övergripande mål är att initiera, organisera och genomföra utvecklings- och spridningsinsatser i syfte att höja kvaliteten, stärka legitimiteten och öka likvärdigheten avseende validering av vuxnas kompetens och kunskaper. är också kritiska till inflationen i inrättandet av myndigheter. Eftersom Valideringsdelegationen rent lokalmässigt är inhyst hos () avdelning i , hade Valideringsdelegationens utformning varit lämpligare som en avdelning inom CFL. Valideringsdelegationen verkar också ha haft svårigheter att åstadkomma konkreta åtgärder trots att delegationen funnits . anser att Valideringsdelegationen i större omfattning måste fokusera på att uppfylla de uppsatta målen. Vi utvecklar tankarna i en särskild motion om vuxenutbildning. 8.2Låt högskolorna bestämma! Vi ser inte behov av någon ny myndighet för att leda den nya . Vi menar i stället att bör få i uppdrag att sköta central samordning, kvalitetssäkring och annan tillsyn och i övrigt får högskolorna möjlighet att anpassa efter behoven. kan organiseras som separata enheter med egna styrelser, på samma sätt som de befintliga högskolorna. Fördelen med en sådan organisation är att man förmedlar en mycket tydlig bild av som en separat enhet. Risken är dock att man ställer i motsatsställning till den akademiska högskolan, och att högskolorna får arbeta med två separata administrationer vid samutnyttjande av lokaler och personal. En annan modell kan vara att bildar en egen fakultet eller liknande inom de befintliga högskolorna. ligger nära dessa tankar, med en separat enhet för KY-utbildningar kallad . Beteckningen högskola för en fakultet eller liknande är inget ovanligt: Vid kallas den tekniska fakulteten för och den medicinska fakulteten för Hälsouniversitetet. Vi anser att denna inkluderande lösning är att föredra eftersom den minskar avståndet mellan olika former av högskola som kan ha en egen profil. Lärartjänster och lokaler kan samordnas på ett enklare sätt. Inom många yrken ställs som ovan nämnts krav i form av flexibilitet och allmänbildning för att klara nya uppgifter. ska både ge individen möjlighet till självförverkligande och tillgodose samhällets behov av kvalificerad arbetskraft. All högskoleutbildning ska inte bara ge studenterna specifika ämneskunskaper utan även leda till personlig utveckling, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Studierna ska locka fram ett personligt förhållande till kunskapen. Målet är inte bara att förmedla fackkompetens utan också att främja utvecklingen av personligheten. Studenterna ska inte utsättas för yrkesförberedande korvstoppning av färdigtuggade kunskaper utan ska vägledas i att aktivera och utveckla sin potentiella kapacitet. Yrkeshögskoleutbildningar kan omfatta 40-120 poäng där 1 poäng motsvarar 1 veckas studier. Vid införande av bör det finnas utrymme att anordna kortare utbildningar såväl som längre utbildningar på upp till 120 poäng. Detta gör det möjligt att skapa broar mellan och den yrkesnära forskningen, men också till högskolan. För att säkra utbildningens kvalitet måste branschorganisationerna vara aktiva deltagare i . I stället för en traditionell examen utfärdad av respektive utbildningsanordnare bör branschorganisationerna ha ett starkt medinflytande över examinationen. Vad gäller utbildningens dimensionering talar det stora behovet av yrkesutbildning för att utbildningen ges en relativt betydande omfattning. Den stora efterfrågan av personer med yrkesinriktad kompetens som finns i arbetslivet motiverar en relativt omfattande utbyggnad av utbud. vill föra över en del av högskoleplatserna till en ny yrkeshögskola för att möta detta intresse. Tonvikten i nuvarande högskoleutbildning ligger på påståendekunskap - vetenskaplig kunskap. En annan typ av kunskap är förtrogenhetskunskapen - tyst kunskap, beprövad erfarenhet. Införandet av en ny doktorsutbildning skulle innebära att man beaktar även denna kunskap. Att utveckla metoder för beskrivning och strukturering av förtrogenhetskunskap är en intressant och nydanande inriktning för vetenskapssamhället, på samma sätt som det konstnärliga utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. Yrkeskunskaper bygger också på mer traditionellt vetenskapligt beprövade kunskaper. Ett vetenskapligt förhållningssätt krävs för att utveckla yrkeskunnandets metoder och material. Vetenskaplighet och forskning är en metod, ett förhållningssätt. Ett "forskningsprojekt" kan omfatta ett litet avgränsat problem som hanteras med vetenskaplig metod under kanske . Därmed är forskningsanknytning till yrkeskunskaper naturlig, från förhållningssätt till forskarutbildning och forskning. Vid finns vid ett antal tvärvetenskapliga forskarutbildningar kring olika teman (t.ex. Tema Kommunikation). Ett yrke och en yrkeshögskoleutbildning kan sägas vara ett tema som inbegriper en rad olika färdigheter. Ett annat exempel finns i och där det redan finns examina som "Professional Doctorate" och "New Route PhD". Ett utmärkande drag för ett "Professional Doctorate"-program är kopplingen till näringsliv och arbetsliv som också involveras i själva utbildningsprocessen. anser att forskningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen bör utredas. Kopplingen kan finnas på många sätt och på många nivåer. Lämpliga personer från berörda verksamheter kan ingå i referensgrupper för utarbetandet av utbildningsprogrammet, som gästlärare i kurser, som bihandledare eller "fälthandledare" för avhandlingsarbetet, som examinatorer och som finansiärer av forskningsarbetet. Dessutom finns stora möjligheter att knyta industriforskningsinstituten till . Industriforskningsinstituten har andra mål än högskolan. De ska bidra till industrins konkurrenskraft genom riktat och målmedvetet kunskapsuppbyggande och problemlösande verksamhet med forskning och utveckling som ett väsentligt medel. Institutsforskningen är kraftigt underdimensionerad i , och statens deltagande har varit mycket litet. En sammanhållen yrkeshögskola skulle kunna innebära en vitalisering av institutsforskningen. , , , , : 20-24-åringarnas etableringsproblem arbetsmarknad. En översikt om inaktivitet och låga inkomster, delrapport 1, 2003 (2004) From formulation to realisation: Reform in Swedish continuing vocational training - the case of advanced vocational education.