ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ234 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en särskild utredare bör utses för att utreda ett system med djurskyddssanktionsavgift. Inom miljölagstiftningen finns ett system med miljösanktionsavgifter. Systemet regleras av 30 kap. , och skall betalas av en näringsidkare som vid bedrivande av näringsverksamhet åsidosätter föreskrifter som har meddelats med stöd av denna balk, påbörjar en verksamhet som är tillståndspliktig eller anmälningspliktig enligt denna balk eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av balken, utan att tillstånd har meddelats eller anmälan har gjorts, eller åsidosätter tillstånd eller villkor som har meddelats med stöd av denna balk eller enligt föreskrifter meddelade med stöd av balken. Detta gäller dock endast för sådana överträdelser för vilka regeringen har föreskrivit om avgift enligt 2 §. Miljösanktionsavgift skall tas ut även om överträdelsen inte har skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. Miljösanktionsavgift skall dock inte tas ut om det är uppenbart oskäligt. Miljösanktionsavgiften skall tillfalla staten (utdrag 30 kap. 1 § ). Utdömandet av miljösanktionsavgift är inget som påverkar det övriga juridiska hanterandet av en överträdelse av . Beslut om miljösanktionsavgift fattas av tillsynsmyndigheten. Tillsyn enligt och djurskyddslagen Trots att det är samma lokala myndigheter, miljö- och hälsoskyddsnämnderna, som utövar tillsynen enligt och djurskyddslagen och tillsynen går till i princip på samma sätt finns inga möjligheter att utdöma djurskyddssanktionsavgifter. Systemet med miljösanktionsavgifter har fungerat bra för att man får en, under förutsättning att förseelsen upptäcks, mer eller mindre automatisk sanktion utan en långdragen domstolsprocess. Däremot har den taxa för miljösanktionsavgifter som beslutar om med rätta kritiserats för att en del sanktionsavgifter har blivit orimligt höga i förhållande till förseelsens art och företagens storlek. Utredning av system med djurskyddssanktionsavgift Ett system med djurskyddssanktionsavgift skulle kunna innebära att ett ekonomiskt incitament införs för t.ex. de som trotsar burhönsförbudet. Rent ekonomiskt bör avgiften kopplas till djurhållarens omsättning av verksamheten för att undvika de problem som har uppkommit med tillämpningen av miljösanktionsavgifter. Ett sådant system kräver att ändringar görs i djurskyddslagen, och det är därför lämpligt att frågan i ett första steg utreds av en särskild utredare.
mot · GS02MJ236 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om glasåtervinning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att finansiera systemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen på skall verka för en harmonisering av förpackningsavgifterna inom EU. Svenskarna är bra på att samla in glas och lämna till återvinning i stället för att slänga det i soporna eller ute i naturen. 2003 samlade Svensk Glasåtervinning (SGÅ) in av det i sålda glaset, vilket är över de krav som ställs i lagen om producentansvar. Tack vare den höga insamlingsgraden kunde glas återvinnas i stället för att skräpa ner i naturen eller belasta den kommunala sophanteringen. Värdet på det återvunna glaset är dock lägre än kostnaderna för insamlingen, varför denna i huvudsak finansieras av en avgift på varje i såld glasförpackning. Detta väl fungerande system håller dock på att knäckas av den kraftigt ökande privatinförseln av alkoholhaltiga drycker, eftersom dessa glasflaskor inte ingår i det svenska producentansvaret och därmed inte bidrar ekonomiskt till kostnaderna för insamling. Av de som samlades in var utländska, privatinförda glasflaskor, för vilka någon förpackningsavgift inte hade betalats i . Insamling av detta glas, som fyllde 1 200 fullastade långtradare med släp, kostade Svensk Glasåtervinning . En direkt kostnad som man inte fick någon ekonomisk täckning för. Problemet är av naturliga skäl störst i de delar av landet som gränsar till länder med lägre alkoholskatt. Enligt en genomförd undersökning i var av de glasflaskor som lämnades för återvinning privatinförda, vilket innebär att av glaset bidrar till finansiering av kostnaderna för insamlingen. Svensk Glasåtervinning har inte möjlighet att i längden driva en glasåtervinning som man inte får ekonomisk täckning för. SGÅ har därför aviserat att det finns en risk att man måste skära ner insamlingen av glas i de områden där privatinförda glasförpackningar utgör en del av den totala mängden glas. Detta innebär en betydande risk för stark negativ påverkan på miljön, orsakad av ökad nedskräpning med glasförpackningar i naturen och en högre belastning på den kommunala sophanteringen.
mot · GS02MJ237 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all hantering av vatten skall ske utifrån kravet om långsiktig hållbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av sanktionsmöjligheter och informationskrav för att förhindra dumpning av läkemedel sker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra normer för fordonstvättar. Tillgång till vatten är en grundförutsättning för alla former av liv. Samhällets hantering av vatten i alla former skall därför ske utifrån ett långsiktigt hållbart perspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. utpekas ofta som miljöbovar. De renar avloppsvattnet med känd teknik och får bort av ämnen som inte är vattenlösliga och nedbrytbara. Resterande rinner vidare ut i sjöar och hav, vilket då föranleder kritiken mot reningsverken. Mycket av de ämnen som förorsakar dessa ytterligare utsläpp är direkt beroende på mänskliga attityder. En stor del av ämnen som hormoner, läkemedel, tungmetaller och schamporester renas dock i reningsverken. För att komma längre fordras dock ett ändrat beteende i form av sortering redan vid källan. Allt för ofta utgör läkemedel ett avfall som spolas ner i toaletten. har tillsammans med "Håll rent" genomfört informationskampanjer i syfte att minska utsläppen från läkemedel. Läkemedel innehåller koncentrationer av ämnen som lätt kommer ut i recipienten och därmed bidrar till förorening. I och med att läkemedel, till största delen, förskrivs på recept bör information och restriktioner kunna klargöras för varje individ som köper läkemedel. Dessutom är många ämnen i läkemedel av sådan art att de inte skall tillåtas dumpas vare sig i toaletten eller i soporna. En översyn av sanktionsmöjligheter och informationskrav till dem som erhåller läkemedel bör göras i syfte att förhindra dumpningen av läkemedel. Detta bör ges regeringen till känna. En ökande sektor där utsläpp, via förorenat vatten, sker är biltvättar. fanns allmänna råd som utfärdats av på området men de slopades efter påtryckningar från petroleumbranschen. I tidigare anvisningar fanns riktvärden angivna för föroreningar från fordonstvättar. Krav på recirkulation och mängd av vatten per fordon fanns också. Målet var att åstadkomma ett slutet system där utsläpp stoppades. Mot bakgrund av det lovvärda målet framstår slopandet av de allmänna råden (AR 96:1) som ytterst förvånande. Förfarandet står i tydlig kontrast till miljömålen på samtliga övriga områden i samhället. Förekomsten av mål har inneburit att tre Svanenmärkta biltvättar skapats där utsläppskraven för metaller och mineralolja följer allmänna råd. Dessutom begränsas tillväxten av bakterier och de kemikalier som används är skonsamma och tillsynen följer skriftliga och tydliga rutiner. Slopandet av de allmänna råden innebär att utveckling i den här riktningen stoppas. Skall trovärdigheten i ett aktivt miljöarbete upprätthållas måste även myndigheterna visa viss målmedvetenhet. Det är alltså väsentligt att återinföra klara och tydliga normer för fordonstvätt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ238 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hos ansöka om att undanta reservkraftanläggningar som endast nyttjas i nödlägen från kravet om utsläppsrätt. EU-direktivet för handel med utsläppsrättigheter (2003/87/EC) omfattar förbränningsanläggningar med en installerad effekt över 20 MWh. Om det finns flera anläggningar på samma plats skall deras effekt räknas samman. Undantaget från regeln är anläggningar för förbränning av farligt avfall och hushållsavfall. innebär att även reservkraftanläggningar inkluderas. Enligt normer skall reservkraft finnas på samtliga sjukhus i händelse av elbortfall. Anläggningarna skall provköras för att säkerställa funktionen men körs i övrigt endast i nödläge. Detta innebär att den totala drifttiden vanligtvis blir några dygn . rekommendation är att akutsjukhus bör ha av det totala eleffektbehovet försörjt via reservkraft. Då det rör sig om stora effektuttag är dieselgeneratorer, som startas vid strömavbrott, i princip det enda rimliga alternativet med tillräcklig säkerhet. Rimligheten i att skall omfatta reservkraft kan ifrågasättas då målet med dessa är att de inte skall användas. De utsläpp som anläggningarna skapar understiger t.ex. ett utsläpp från anläggningsmaskiner vid ett mindre anläggningsarbete. Medlemsstaterna har möjligheten att vid kommissionen ansöka om att exkludera vissa anläggningar från direktivet. Anläggningar som är installerade specifikt för reservkraft och därmed endast nyttjas i nödlägen bör undantas från EU-direktivets norm. Undantag från bör därför sökas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ239 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag med innebörden att ges en samordnande roll i handläggningen av skogsbruksfrågor enligt vad i motionen anförs. Skogen är en av viktigaste näringar och den enskilt största exportgrenen. Den totala exporten av skogsprodukter utgör och inbringar i bruttointäkter till . En viktig del i skogsnäringen är skogsbruket. För den enskilde skogsägaren är det viktigt att skogsbruket kan skötas på ett effektivt och rationellt sätt och att kontakter med myndigheter kan underlättas. Skötsel och avverkning av skog regleras av och skogsvårdslagen. Dessvärre förekommer det oklarheter i lagstiftningen som drabbar skogsägare. En avverkningsanmälan av en skogsägare kan prövas av två myndigheter med var sin lagstiftning med olika effekter. prövar enligt skogsvårdslagen medan kommunen har rätt att pröva enligt . Skulle tillstånd för avverkning inte beviljas kan skogsägaren hamna i olika situationer beroende på vilken av myndigheterna som avslår ansökan. Till detta kommer det nya vattendirektivet som ska handläggas av . Det vore rimligt att skogsägaren endast behövde vända sig till en samordnande myndighet med anmälan. är den myndighet som lämpligast borde handha kontakten med skogsägaren och samordna beslut och besked. von der Esch (kd)
mot · GS02MJ240 · 2004-09-23 00:00:00 — Antalet kommunala och regionala miljömål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs en tredimensionell miljömålsutvärdering där inte enbart hänsyn tas till hur miljötillståndet utvecklas, utan som även väger in ekonomiska och sociala aspekter som exempelvis påverkan på sysselsättningen. Antalet kommunala och regionala miljömål måste minskas så att ett normalt företag får en rimlig chans att förstå målen. De nationella miljömålen utvecklades för att ge en ökad tydlighet kring de miljöpolitiska ambitionerna. Syftet var att skapa en ökad överskådlighet. Tanken med förändringen var god men arbetet med att bryta ned de nationella miljömålen till kommunala och regionala delmål har ytterligare komplicerat situationen. Många kommuner har flera hundra miljömål och därutöver har länsstyrelserna ett stort antal regionala delmål. Det stora antalet miljömål gör det omöjligt för ett normalt företag att känna till och förstå miljömålen. Ännu mer komplicerat blir det för företag som har verksamhet i flera olika kommuner. Miljömålen håller på att bli en pappersprodukt långt ifrån företagen och medborgarnas verklighet. Antalet kommunala och regionala miljömål måste därför minskas och myndigheterna måste göra tydligare prioriteringar mellan de olika målen. Den utvärdering av miljömål 2004 som arbetat med är dock endimensionell. Den har endast tagit hänsyn till hur miljötillståndet utvecklas. Jag anser att det behövs en tredimensionell miljömålsutvärdering där även ekonomiska och sociala aspekter - exempelvis påverkan på sysselsättningen - vägs in. En ordentlig konsekvensanalys gör att möjlighet ges att balansera olika målkonflikter och arbeta fram en väl avvägd miljöpolitik som ger största möjliga samhällsnytta till minsta möjliga samhällskostnad.
mot · GS02MJ241 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta regler för djurcirkusar. redovisade ett uppdrag till regeringen om hur reglerna för djurcirkusar skulle kunna skärpas. Verket arbetade fram förslaget i nära samarbete med cirkusarna själva, djurrättsorganisationerna, representanter från djurparkerna m fl. Förslaget innehåller många bra förslag, som om de genomfördes skulle innebära stärkt skydd för de djur som används av djurcirkusar. Förslaget innehåller också viktiga inslag för att tillsynsorganisationen och tillsynsverksamheten ska skärpas. Enligt min uppfattning är det av yttersta vikt att de förslag som arbetade fram leder till konkreta förändringar av verksamheten med djurcirkusar. har vi av media nåtts av skräckexempel om hur det inte får vara, t ex djur som far illa och där inte tillräckliga åtgärder vidtas för att förändringar ska komma till stånd. bör ge regeringen tillkänna uppfattningen att reglerna för djurcirkusarna måste skärpas. Skärpningarna bör genomföras före nästa cirkussäsong.
mot · GS02MJ242 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hållning av exotiska djur. Med jämna mellanrum rapporteras via media hur exotiska djur lämnas vind för våg i naturen eller hur man försökt lämna djur till våra zoologiska parker när man inte längre vill eller kan ta hand om dem. ägare har vid upprepade tillfällen talat om att han får ta emot många djur beroende på att privatpersoner kan hålla dem för att de vuxit sig för stora. Våra zoologiska parker skall naturligtvis inte vara avstjälpningsplatser för djur som privatpersoner inte kan ta hand om. Deras möjligheter att ta hand om sådana djur är också starkt begränsade på grund av resurs- och utrymmesbrist. Enligt min uppfattning bör reglerna för hållning av exotiska djur ses över och skärpas. Regelverket bör utgå från att endast personer som kan hålla vuxna exemplar av de aktuella djuren, och dessutom har adekvat kompetens och erfarenhet, skall få hålla dem. Kanske bör man till och med överväga totalförbud för hållande av vissa exotiska arter. Regeringen bör ges ovanstående till känna. Det är viktigt att vi, i samarbete med de zoologiska parkerna, veterinärerna och djurrättsorganisationerna, utvecklar vårt samhälle så att omsorgen de exotiska djuren stärks.
mot · GS02MJ243 · 2004-09-27 00:00:00 — Mobila tillsynsobjekt för djurskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobila tillsynsobjekt. har det centrala tillsynsansvaret enligt djurskyddslagen. Länsstyrelserna har det regionala ansvaret och kommunerna ansvarar för den viktiga lokala tillsynen. Ett problem med dagens tillsynsorganisation är dock att den inte är anpassad för att hantera mobila tillsynsobjekt, det vill säga objekt som rör sig över kommungränserna. Dit kan till exempel djurcirkusar och djurtransporter räknas. har det varit skriverier i tidningar om en djurcirkus vars djurhållning inte levt upp till djurskyddslagens etiska standard. har haft svårigheter att hantera denna cirkus, inte minst med anledning av att kommunerna inte haft kännedom om cirkusens turnéplan eller brister som konstaterats av tidigare kommuner. Vid något fall har kommunerna av privatpersoner blivit informerade om bristerna. Motsvarande problem föreställer jag mig kan gälla för flera mobila tillsynsobjekt. Enligt vad jag erfar är det ytterst svårt för kommunerna att bedriva adekvat tillsyn över djurtransporter som transiterar kommunerna, eftersom de inte i förväg får kännedom om transporternas färdplan. En modern och ändamålsenlig tillsynsorganisation måste kunna hantera de mobila tillsynsobjekten på samma kvalitativa grund som de kan hantera kennlar, pälsdjursfarmer osv. För att detta skall vara möjligt krävs sannolikt en bättre kommunikation mellan kedjorna i tillsynsorganisationen, en bättre central samordning och krav på de mobila tillsynsobjekten att de i förväg skall lämna information till berörda tillsynsmyndigheter om deras färdplaner. Enligt min mening är det av yttersta vikt att åtgärder vidtas så att en tillsynsorganisation skapas som högkvalitativt även kan hantera mobila tillsynsobjekt.
mot · GS02MJ244 · 2004-09-27 00:00:00 — Sexuella övergrepp mot djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur. Varken djurskyddslagen eller innehåller något rakt förbud mot sexuella övergrepp mot djur. För att sådana övergrepp skall vara straffbara krävs att man skall kunna visa att innehållet i dem varit av sådan art att det är lagstridigt. Det räcker inte med att visa att sådant övergrepp har ägt rum. I har Förbundet , , och Djurskyddet gemensamt uttalat att de vill att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur införs. Flera enskilda veterinärer, bland annat chefen för veterinärkliniken i , har uttalat detsamma. Även ledande djurskyddsjurister har instämt i uppfattningen. Enligt min mening bör djur skyddas mot sexuella övergrepp. Det borde vidare enligt min mening vara tillräckligt att man kan påvisa att ett djur har varit utsatt för ett sådant övergrepp för att det skall vara straffbart. I enlighet med ovan nämnda organisationer och enskilda personer anser jag att ett rakt förbud mot sexuella övergrepp på djur bör införas.
mot · GS02MJ245 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet. Miljö- och jordbruksutskottet har i två tidigare betänkanden, 2001/02:MJU7 och 2002/03:MJU8, avslagit motioner med förslag om användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet med motiveringen att det pågår ett arbete inom med ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över denna fråga. I det första betänkandet angav utskottet följande: "Utskottet, som i stort delar motionärernas synpunkter, förutsätter att kommittén kommer att inleda sitt arbete och att utredningen skall kunna redovisas möjligt." Användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet är central då det gäller arbetet med att begränsa den totala försöksdjursanvändningen. Det är därför viktigt att eleverna ges god kännedom om alternativa metoder och att försöksdjursanvändningen begränsas till ett absolut minimum. Det är också viktigt att elevernas möjlighet att få dispens från att delta i moment där försöksdjur används är mycket generösa. Enligt vad jag erfar så pågår inte längre något arbete med kommittédirektiv inom . Jag anser att det vore mycket olyckligt om den utlovade utredningen stannar vid just ett löfte som inte genomförs. Frågan spänner över flera utskott och myndigheter. Av den anledningen är det av yttersta vikt att översynen av frågan sker av en särskild utredare.
mot · GS02MJ246 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att kvaliteten i veterinärutbildningen skall upprätthållas genom en tillräckligt omfattande klinisk tillämpning av djursjukvård dygnet runt. enda veterinärutbildning finns vid () i . SLU dras med ekonomiska problem, vilket har lett till stora neddragningar vid många fakulteter, framförallt vid den veterinärmedicinska. Fler studenter tas in vid fakulteten, men man skär ner på utbildare och övrig personal. Detta har bland annat fått till resultat att man stängt djurklinikerna , vilket leder till stora olägenheter för veterinärstudenter, utbildare och forskare. Den kliniska övningen för studenterna blir starkt begränsad, vilket får negativa konsekvenser för de nyutbildade veterinärernas förmåga att utöva sin viktiga uppgift. Man har till exempel lagt ner hela anestesikursen. SLU:s ledning har gjort en tolkning att man inte har i uppdrag att bedriva djursjukvård, men kan inte förklara hur kvaliteten skall upprätthållas med en veterinärutbildning utan tillräckligt antal djurpatienter att tillämpa sina kunskaper på. SLU hävdar att det är för dyrt att driva djursjukvårdsverksamhet på tidigare nivå. Till bilden hör att det finns privata djurkliniker, bland annat , som klarar denna uppgift ekonomiskt bra. Veterinärfakulteten har fungerat utmärkt . Svenskt djurskydd har haft ett gott internationellt rykte - mycket beroende på en högklassig veterinärutbildning. ökar riskerna för svenska djur på grund av neddragningar och långa transporter. Risk finns också för felbehandlingar på grund av okunnighet hos veterinärer med bristfälliga kunskaper. Allt detta kan leda till onödiga dödsfall. Det är ett starkt nationellt intresse att SLU får uppdraget att fortsätta bedriva djursjukvård även så att veterinärutbildningen kan behålla sin tidigare kvalitetsnivå.
mot · GS02MJ247 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till sådan ändring i djurskyddslagen som gör det möjligt för Gotlandsrussen att slippa ligghallskravet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hästhållning på Lojsta hed på . Gotlandrussen (skogsbaggar eller bara baggar) är en alldeles unik hästras som finns på . Hästrasen finns omtalad i många historiska skrifter. Den omnämns av i dennes skildring av sin gotländska resa . Gotlandsrussen var en starkt hotad ras som höll på att försvinna i likhet med vad som hände med t ex Ölandshästen. Genom framsynta insatser från jordbrukare i trakten av hed och av kunde den utdöende hästrasen räddas. Flocken uppgår till ca 50 russ och /höst när fölen finns i flocken är antalet ca 80. Syftet med denna russhållning är att bevara Gotlandsrusset i sin ursprungliga miljö. Lojsta hed är landets enda russreservat och bevarandet av Lojstaflocken måste därför betraktas som en riksangelägenhet. Lojstaflocken ger en inblick i hur den gamla svenska hästuppfödningen gick till, då fölsto med föl och unghästar i södra och livnärde sig i skogen. Ett av kännetecknen för Gotlandsruss är just att hästarna går ute året om. Över tiden har arten väl anpassat sig för en utetillvaro när det gäller väder och vind samt förmågan att finna föda. Det är viktigt att russet någonstans hålls så nära dess ursprungsförhållande som möjligt. Russen på Lojsta hed har gått fria och kan i många stycken jämföras med skogens vilda djur. Den viltgående russflocken på Lojsta hed vistas i skog och har således tillgång till läskydd i form av tät skog med tillgång till vatten året runt samt under icke betessäsong utfodras djuren med hö. Djur som behöver särskild vård transporteras till närbeläget stall. Russflocken får kontinuerlig tillsyn och i förkommande fall veterinärvård. Enligt föreskrifter från skall utegångsdjur ha tillgång till ligghall eller annan byggnad. Det ter sig fullständigt onödigt eftersom Gotlandsrussen sannolikt inte skulle gå in i en hall och för att russen har utomhusvistelse som livsform. Ett krav på ligghall på Lojsta hed skulle omöjliggöra fortsatt verksamhet med att hålla hästflocken vild/halvvild i nuvarande form eftersom hela verksamheten i stort bygger på ideell grund. Efter omfattande opinionsbildning på har medgivit dispens från ligghallskravet. Eftersom möjligheten till dispens kan ges krävs därför ett permanent undantag för Gotlandsrussen. Just nu finns en dispens beviljad till och med . Det behövs ett permanent undantag i lagstiftningen. Detta undantag kan likställas med de undantag som gäller för renar. Det är i många fall likartade förhållanden när det gäller skötsel och tillsyn av Gotlandsruss som gäller för renar. Ingen skulle väl komma på idén att kräva ligghall för renar. Istället för att dispens från bestämmelserna i djurskyddslagen måste sökas med jämna mellanrum är det för den nya att även ge Gotlandsrussen undantag från kravet på liggstall. bör klart uttala att det är dags att ge Gotlandsrussen ett undantag från ligghallskravet.