mot · GS02MJ369 · 2004-10-01 00:00:00 — En liberal miljöpolitik för hållbar utveckling Miljöpolitik handlar både om den enskilda människans ansvar och global samverkan. Den enskildes ansvar måste därför tydliggöras genom information och utbildning. Det behövs också lagstiftning med tydliga ansvarsförhållanden, sanktionsmöjligheter och effektiva styrmedel. Naturhänsyn, utvecklingsoptimism och internationalism är grundläggande för miljöpolitik. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn . Vi har också en positiv och teknikvänlig syn på verkligheten. Kopplingen mellan ekonomi, socialt ansvarstagande och miljöhänsyn anser vi vara nödvändigt i arbetet för ett långsiktigt hållbart samhälle. Hållbar utveckling måste bli mer än ord. föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts. Kommissionen får till uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling och hur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt . En av våra största miljöutmaningar handlar om hur vi ska få bukt med klimatproblemen. anser att än en gång skall fastställa att det svenska klimatmålet ligger fast och att energipolitikens första miljömål skall vara att minska utsläppen av växthusgaser. För att nå Kyotoprotokollets målsättning i förespråkar vi en gemensam europeisk koldioxidavgift. Vi vill vidare stödja forskningen av alternativa bränslen. Torskbestånden i och är allvarligt hotade. Vi vill bland annat sänka fiskekvoterna till forskarnas rekommendationer, skärpa kontrollen av fångstmetoder och fiskekvoter, pröva ett rättsbaserat förvaltningssystem för fisket och verka för en fortsatt snabb och genomgripande reform av EU:s fiskepolitik. Hotet om en oljekatastrof i ökar. Vi vill därför införa ett miljölotssystem för effektiva och oanmälda kontroller till havs, och en ny övervaknings/ledningscentral för . Ett system med nödhamnar enligt EU:s direktiv måste nu tas i drift. I utgör EU ett unikt instrument för att skapa gemensamma miljöregler. ska fortsätta vara pådrivande i arbetet för en ny europeisk kemikalielagstiftning. Den ska utgå ifrån att försiktighetsprincipen följs, att förorenaren betalar samt att utredningsansvaret ligger hos användaren/producenten. För att enskilda ska motiveras att göra de extra ansträngningar och acceptera de kostnader som följer av återvinningssystemet, krävs i längden synliga miljöresultat som ocksåär ekonomiskt och socialt hållbara. Dessutom måste insamlingssystemen fungera på ett för kunden smidigt sätt. Liberala metoder för en bättre miljö7 Hållbar utveckling måste bli mer än ord8 Havets miljö och naturresurser13 Biologisk mångfald och naturvård18 Gör det lättare för den enskilde att återvinna26 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att använda handel med utsläppsrätter på andra områden än inom klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en hållbarhetskommission med uppgift att analysera de grundläggande frågorna om hur hindren för hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på bättre sätt än . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av internationell miljösamverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en internationell miljödomstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en europeisk koldioxidavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det svenska klimatmålet skall ligga fast. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att energipolitikens första miljömål skall vara att minska utsläppen av växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intensifierat svenskt havsmiljöarbete i riksdag, EU-parlament och FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram en marin strategi, kompletterad med konkreta beslut om åtgärder och förstärkta resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge miljömyndigheterna det övergripande ansvaret för förvaltningen av havets resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en övervaknings/ledningscentral för med nya möjligheter till trafikrapportering och övervakning upprättas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om /arbete med att knyta samman dagens olika rapporteringssystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare effektiva skyddsåtgärder i ansökan till IMO om vilka skyddsåtgärder som skall ingå i PSSA-klassning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få ett tydligare sektorsansvar, där det definieras vilka miljöfrågor som ligger på verkets bord.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall driva på tillämpningen av EU:s rambeslut om skydd för miljön genom strafflagstiftning i arbetet med att skydda . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principen att sätta fiskekvoterna efter Internationella havsforskningsrådets (ICES) rekommendationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt kontroll av efterlevnad av fiskekvoter och fångstmetoder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra situationen för fisk och fiske genom ett rättsbaserat förvaltningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt reformering av EU:s fiskepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restriktioner mot användning av natur- och handelsgödsel med hänsyn till lokala förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av höga miljöavgifter på kadmium i hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nyanlägga och restaurera våtmarksområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett åtgärdsprogram mot markförsurning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Natura 2000. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tätortsnära natur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om opinionsbildning och informationsinsatser mot nedskräpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de regionala rovdjursgruppernas och det nationella rovdjursrådets funktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökande insatser för att förebygga rovdjursangrepp och bidrag när skador uppstått. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i förslaget till ny kemikaliepolitik inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbare utfasning av giftiga bottenfärger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkemedels miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av nya metoder för testning av kemikalier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en differentierad skatt på förbränning av osorterat avfall.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning kring differentierad skatt på deponi av avfall.1) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bryta upp kommunernas monopol vad gäller avfallshantering för farligt avfall. begär att regeringen återkommer till med en avrapportering rörande det lokala samrådet mellan producenter och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att Europeiska kommissionen skall lägga fram ett nytt direktiv om livscykelanalys enligt IPP-modellen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) 1Yrkandena 5, 36 och 37 hänvisade till SkU. 2Yrkandena 11, 12 och 14 hänvisade till TU. Människan är beroende av jordens resurser och måste förvalta dem för framtida generationer. Vi måste därför alla ta ansvar för miljön och vår egen livsstil. En ekologiskt hållbar utveckling går att förena med ekonomisk tillväxt, som bygger påökad effektivitet och mindre slöseri, om politiken är den rätta. Människan har i årtusenden påverkat miljön i sin omgivning. Dagens samhälle påverkar dock miljön i mycket större utsträckning . Hotet om ekologiska katastrofer ökar vår generations ansvar. Förutom klimatproblemen är ett dagsaktuellt exempel den akuta miljösituationen i och där bland annat torsken är hotad. Otillräcklig övervakning, otillräckliga sanktionssystem och otydlig rättspraxis gör att oljeutsläppen är ett verkligt hot. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn och en tilltro till varje generations förmåga att finna lösningar på sin tids problem. Liberaler känner ett ansvar för kommande släkten. Vi har också en teknikvänlig syn på verkligheten. Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande, socialt ansvarstagande och miljötänkande anser vi vara en värdefull utgångspunkt för arbetet för ett långsiktigt hållbart samhälle. Liberala metoder för en bättre miljö Miljöpolitik handlar om den enskilda människans ansvar och samverkan lokalt, nationellt, regionalt och globalt. Den enskildes ansvar måste därför tydliggöras bland annat genom information och utbildning. Bindande globala överenskommelser måste vidareutvecklas, liksom överföring av kunskap, forskningsresultat och modern teknik. Det behövs också en lagstiftning med tydliga ansvarsförhållanden, sanktionsmöjligheter och effektiva styrmedel. Särskilda miljöåklagare som bevakar miljöns intresse och väcker talan i miljöbrott är viktiga. En löpande revidering av måste ske. De miljöpolitiska målen ska beaktas vid all samhällsplanering och utgöra en grundläggande restriktion på alla beslutsnivåer. Ekonomiska styrmedel av olika slag är effektiva metoder, som släpper fram de enskilda individernas kreativitet och använder marknadskrafterna i miljöpolitiken. Miljöavgifter kompletterar fastställda utsläppsgränser och innebär att den som släpper ut föroreningar eller utnyttjar en naturresurs får betala för sig. Miljöavgifter innebär att alla förorenare motiveras att minska sina utsläpp och att teknikutvecklingen stimuleras i miljövänlig riktning. Om systemet fungerar idealt upphör i första hand de aktiviteter som innebär minst ekonomisk nytta. Om avgifterna dessutom leder till en ökad intäkt för staten, kan skatter med snedvridande effekter på ekonomin sänkas. Detta innebär att en grön skatteväxling genomförs. Det är inte enkelt och självklart vilka metoder som bör användas i varje situation. I vissa fall då producentansvar är opraktiskt kan ett pantsystem vara mest lämpligt. Inom särskilt belastade områden kan man fastställa ett tak för utsläpp och sedan auktionera ut utsläppsrätter under detta tak. anser att regeringen bör utreda möjligheten att använda handel med utsläppsrätter också på andra områden än inom klimatpolitiken. Ett av de viktigaste styrmedlen i en marknadsekonomi är konsumentmakten. Ett av de tydligaste bevisen på detta var hur snabbt konsumenterna fick tillverkarna av t ex hushållspapper att lägga om produktionen så att man inte klorblekte papperet, en utveckling som aldrig hade gått lika fort om det skulle ha skett via politiska beslut och förbud. har därför i våra konsumentmotioner lyft fram vikten av starka konsumenter och också vikten av starka, fristående konsumentorganisationer. En av de stora utmaningarna är att utforma lämpliga styrmedel för att komma åt de allvarliga miljöeffekter som trafiken åstadkommer. Vi vill skapa förutsättningar för successiv övergång till miljövänligare drivmedel. liberalerna förordar teknikneutrala skatter på olika fordonsbränslen. Dessutom vill vi uppmuntra ytterligare forskningsinsatser på drivmedelsområdet. De flytande biodrivmedel som försöker bryta sig in på den fossila drivmedelsmarknaden i behöver stabila regler för att kunna attrahera konsumenterna och därmed etablera sig på marknaden. , och har infört skattereduktion på alternativa drivmedel. Det borde skapas ett gemensamt skattesystem för alternativa bränslen inom EU. måste man vara medveten om att det inte vore rättvisande att lägga en stor andel av vägtrafikens skattebelastning på bränslet. Endast någon form av vägavgifter kan korrekt återspegla den olika miljöbelastning som vägtrafiken ger upphov till i olika delar av landet, eftersom miljöskadorna av bilkörningen blir avsevärt större i tättbefolkade områden än på landsbygden. Hållbar utveckling måste bli mer än ord Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. En lärdom från i är att vi inte kan använda gamla tiders organisation, regelverk och styrmedel för att hantera den mycket genomgripande utveckling som krävs. Det gäller också i hög grad . Vi försöker föra in ett hållbart perspektiv i myndigheter och organisationer som skapats i en helt annan tid och med helt andra utgångslägen. Det går inte att klara 2000-talets utmaningar med en struktur som utvecklats och präglats av frågeställningar. Detta har blivit alltmer tydligt. för och Habitat konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU 2003:31) bl a att samordning av politiken för hållbar utveckling i saknats, i vissa fall kan det övergripande målet om en långsiktigt hållbar utveckling till och med motarbetas av olika styrmedel och att de som arbetar lokalt anser att det saknas en samlad syn på den centrala nivån hur alla de frågor som samhällets olika sektorer ansvarar för kan samordnas i arbetet för hållbar utveckling. säger i sitt slutbetänkande (SOU 2003:72) att vi kommit till vägs ände och frågar sig om det inom ramen för befintliga strukturer är möjligt att lösa problemen. Räcker det att lappa och laga? Vårt svar är nej! Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera de grundläggande frågorna om hur hindren för hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på bättre sätt . liberalerna föreslår därför att en hållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, inte minst för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Analysen bör lämna förslag på vilka organisatoriska förändringar som bör genomföras för att skapa ett modernt, effektivt och rationellt fungerande . Det är dags att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. Kommissionen bör ha ekonomiska resurser för att initiera utredningar och riktad forskning inom sitt område. Kommissionens första uppdrag bör vara att ge förslag på hur splittringen i dagens nationella havsmiljöarbete kan överbryggas och därefter studera hindren för en hållbar utveckling i kommunikationssektorn. Liberaler är internationalister. I miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetande krävs mer solidaritet med människor i fattiga länder. Att tillskapa framtidsmöjligheter för människor i utvecklingsländerna genom att lyfta in tredje-världen-perspektivet i olika politiska beslut är och har varit en liberal grundhållning. De tidigt industrialiserade länderna har en tradition av att exploatera utvecklingsländernas resurser i form av människor, råvaror och miljö. Vi måste sträva efter en miljöutveckling som gynnar hela världen. anser att bland annat inom olika internationella organ ska verka för gemensamma överenskommelser. I de fattiga delarna av världen äventyras människors överlevnad av brist på rent vatten och odlingsbar mark. I länder som , , och råder akut vattenbrist. Fattigdomen tvingar också ofta fram en livsföring som allvarligt tär på naturresurser. Genom miljöbistånd i form av kunskaps- och tekniköverföring samt genom bindande internationella överenskommelser på miljö- och fredsområdet ökar möjligheterna att lösa många stora miljöproblem. Frihandel skapar också möjligheter för utvecklingsländerna att bryta fattigdomen och ökar därmed också möjligheterna att lösa miljöproblemen. Handel mellan länder innebär dock ökade transporter, varför det är angeläget att transporterna sker på ett så miljövänligt sätt som möjligt. Forskning och utveckling inom drivmedelsområdet är därför ytterst angeläget. anser att det är av yttersta vikt att aktivt stöder internationell miljösamverkan och att detta också avspeglar sig i aktiv handling. Vi vill därför öka stödet till internationellt miljösamarbete. Det brådskar med en uppgörelse inom världshandelsorganisationen, WTO, om avreglering av och jordbruksmarknader med slopade skyddstullar samt fritt marknadstillträde för exportörer från fattiga länder. anser att regeringen ska påverka beslutsfattare så att sommarens WTO-överenskommelse inte ytterligare förhalas då ramverket ska omsättas i konkreta beslut. är positivt till att en jordbruksreform nu är beslutad men är kritiskt till den låsta budgeten samt att reformen inte blivit tillräckligt kraftfull. Vi menar att mer marknad och mindre reglering är en nödvändig grundläggande princip för att lösa svåra jordbruksproblem och ett viktig steg för att lyfta ur fattigdomen. Försurningen skadar mark och vatten. Försurande ämnen känner inga nationsgränser. Därför krävs internationella överenskommelser för att minska utsläppen. Runt och återstår problem att lösa vad gäller bland annat övergödning och fiskdöd. Även här krävs omedelbara överenskommelser. Internationellt måste även hårt driva fram en översyn och harmonisering av tillämpningen av de lagar och konventioner som fortfarande gör haven till "allas rätt men ingens ansvar" vad gäller utsläpp och rovdrift på havets naturresurser. förordar att arbetar för en internationell miljödomstol. Detta för att stärka miljön ställning i internationella sammanhang och för att ha ett forum där brott mot internationella överenskommelser och konventioner på miljöområdet kan behandlas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Det är de fattiga ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av sådana förändringar. Det blir också allt tydligare att den förstärkta växthuseffekten på grund av mänsklighetens utsläpp av växthusgaser är den viktigaste orsaken till den pågående förändringen av klimatet. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Det tar att värma upp oceanernas enorma mängd vatten. Därför sker klimatförändringarna med stor fördröjning efter att utsläpp gjorts. När man säkert kan notera förändringarna, kan det därför vara för sent att ingripa med måttliga åtgärder. Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. lägger en särskild klimatmotion där vi fördjupar vår politik och tar därför endast upp de viktigaste frågorna kring klimat politiken i denna motion. anser att det är viktigt att slår fast att de klimatpolitiska målen som tidigare beslutats skall gälla. måste vi nu börja se bortom perioden . Regeringen bör tydliggöra hur man ser på de olika sektorernas möjlighet att bidraga till att uppnå miljömålen. anser att de olika sektorerna har olika möjligheter att bidraga till det kortsiktiga nationella målet på en minskning av växthusgaserna . Vi anser att energi- och bostadssektorerna bör ha större ansvar för att når sina kortsiktiga klimatmål än t ex industri- och trafiksektorerna. På är det däremot ytterst viktigt att trafiksektorn kraftfullt bidrar till minskningen av växthusgaser. Klimatfrågan är global och för att nå en lösning måste världens länder samarbeta. Därför är det så viktigt att överenskommelser så som Kyotoprotokollet lyckas. Dock innebär den överenskommelse världssamfundet enades om i Kyoto endast en liten reduktion av koldioxidutsläppen . Man kan därför räkna med att koldioxidhalten i luften kommer att fortsätta att öka. Även om Kyotoprotokollets mål kommer att nås behöver förhandlingar påbörjas om kraftigt reducerade utsläpp för att dämpa ökningen av koldioxidhalten. Dessutom behöver man arbeta vidare med att reducera utsläppen av andra klimatpåverkande gaser. vill också verka för en internationell koldioxidavgift. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. En europeisk miniminivå för koldioxidavgift kunde vara ett första steg. Trots att samtliga partier säger sig förespråka en sådan är i realiteten en av de värsta bromsklossarna mot en sådan utveckling. Skälet är att socialdemokraterna och har bildat en ohelig allians som vägrar låta förändras så att beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet. Eftersom enighet krävs kommer det medlemsland som har lägst miljöambition att stoppa en rationell klimatpolitik. är mycket positivt till att EU nu provar att genomföra en handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. När det gäller att förespråka ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har en lång och stolt historia . motionerade i om miljöskatter och om skatteväxling . Överlåtbara utsläppsrätter framfördes av i som förberedde . Exempelvis gjordes ett särskilt yttrande i betänkandet SOU 1993:27. Utsläppsrätter används effektivast om staten säljer rätterna genom auktion. Då kan man undvika den svåra myndighetsbedömningen om vem som bäst behöver släppa ut de skadliga gaserna. Tyvärr har EU låst sig för att utsläppsrätterna i huvudsak ska delas ut gratis efter de behov som varje anläggning har . 2008-2012 ska av utsläppsrätterna delas ut gratis. Förhoppningsvis kommer man att gåöver helt och hållet till auktionsprincipen. För att få en effektiv miljöstyrning bör man år för år minska mängden utsläpp som tillåts tills man når ner till önskvärd nivå. Utsläppsrätten bör gälla så att en försäljning av den ger ett kraftfullt incitament till en anläggningsägare att satsa pengar på att modifiera sin anläggning så att anläggningen ger mindre utsläpp. Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. presenterade sina förslag pååtgärder och långsiktiga målsättningar. menar att kommitténs arbete och möjligheter att presentera en rationell och kostnadseffektiv strategi begränsades av de förutsättningar som gavs i direktiven, främst genom att en av utgångspunkterna var det energipolitiska beslut som genomdrevs av , och . Dessa låsningar var oacceptabla för dem som gick emot energibeslutet och anser att ska öppnas igen. Stängningen av en reaktor i beräknas bidra till att utsläppen av koldioxid ökar med . Skulle även den andra reaktorn stängas ökar utsläppen ytterligare i eller i våra grannländer. Sedan stängdes har regeringen hävdat att detta är förenligt med klimatpolitiska åtaganden. Regeringen har dock inte presenterat förslag till tillräckliga åtgärder för att bryta ökningen av utsläpp av växthusgaser. Någon heltäckande miljökonsekvensbeskrivning har heller inte presenterats. Regeringen måste nu tydligt fokusera på att energipolitikens första miljömål ska vara att minska utsläppen av växthusgaser. har både i sin jordbruksmotion och i sin trafikmotion framhållit vikten av att regeringen snabbt skapar förutsättningar för storskalig användning av förnybara drivmedel. För att leva upp till EG-direktivet krävs dels ytterligare forskningsinsatser, dels skattereduktioner på denna energi.