mot · GS02Ju295 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall utarbeta en strategi för rättssäkerheten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler poliser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om häktet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en tullstation i Västerås.1) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för att motverka ökad kriminalitet i till följd av nedläggningen av tullen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategi för att främja tillväxten i efter nedläggningen av tullen i . 1 Yrkande 4 hänvisad till SkU. 2 Yrkande 6 hänvisad till NU. En fundamental rättighet för alla medborgare är att få känna sig trygga i samhället. För detta krävs ett flertal insatser. Givetvis är den mest effektiva åtgärden att låta en god värdegrund genomsyra samhället och främst familjerna med ansvar för barnens uppväxt så att det blir naturligt att respektera andra människors värde. I ett samhälle byggt på goda värderingar krävs färre polisiära insatser och andra åtgärder av rättssamhället. Men samhället är inte tryggt . Därför behövs ett flertal insatser, bland annat fler poliser. Det är inte acceptabelt att människor ska tvingas vänta på polishjälp i akutsituationer. Svårigheterna att rekrytera poliser är ett växande samhällsproblem. har valt att i sina budgetalternativ avsätta särskilda resurser för att utbilda fler poliser, samt bygga ut polisutbildningen. De gångna årens förda politik har i stället urholkat polisväsendets resurser. En lokal polisorganisation med kunskap och kompetens om närområdet men med stöd från centrala myndigheter är en grund för ett tryggt och gott rättssamhälle. I stället har polisverksamheten i allt högre grad centraliserats. När polisledningen flyttar längre bort går kunskaperna om lokala förhållanden förlorade. Därtill undermineras det viktiga preventiva arbete som behövs från polisens sida för att långsiktigt bidra till ett tryggt samhälle. Det förebyggande arbetet har tyvärr blivit en lyxvara som allt färre polismyndigheter anser sig ha råd med vilket på är direkt kontraproduktivt ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det kan också leda till att det interna klimatet försämras vilket i sin tur bidrar till att stöta bort personalen. har utsatts för en rad nedskärningar som påverkat rättstryggheten. Förvisso är polismyndighetens ekonomi i balans men detta beror delvis på att antalet vakanser bland tjänsterna håller utgifterna nere. Emellertid riskerar myndighetens ekonomi att försämras vilket myndigheten försöker möta med minskade kostnader på andra områden, t.ex. för bilar. Det skulle dock vara mycket olyckligt och också illavarslande för det direkta polisarbetet om de civilanställda skulle bli färre. Dessa spelar på flera sätt en viktig roll i polisarbetet. Generellt sett är också polisens ekonomi i riket dålig. Fler poliser behöver vidare rekryteras dels på grund av pensionsavgångar och sjukskrivningar, dels med anledning av svårigheter att besätta befintliga tjänster. Länet har inte tillräckligt med poliser i framförallt ordningspolisen. Därför bör ge regeringen till känna att det är behövligt med insatser för att öka antalet poliser i . Länets residensstad är centrum för rättsväsendet i regionen med åklagarmyndighet, tingsrätt, frivård, polismyndighet och häkte. Häktet i är dock hårt belastat. För att klara behovet av häktesplatser används fyllericeller i , , och . Medelbeläggningen på svenska häkten har ökat kraftigt eftersom fler häktas. Häkten har stängts eller inte haft tillräckligt med platser. Trängseln leder till en pressad och stressad situation för både personal och interner. När besluten om nya fängelseplatser förhalats av regeringen växer trycket på häktena. De allt längre väntetiderna för anstaltsplacering har kritiserats av JO som i snitt tar emot två anmälningar om missförhållanden på anstalterna. fick skarp kritik av kommissionär för mänskliga rättigheter för förhållandena på svenska häkten. Det har inom föreslagits att häktet i ska läggas ned. I stället ska häktesverksamheten överföras till Hällbyanstalten i kommun. Förslaget är olyckligt för rättsväsendet i . Det medför en rad negativa konsekvenser och hotar rättssäkerheten. Att poliser ska agera taxichaufförer och lägga arbetstid på resor kommer inte att leda till att fler brott blir lösta. Betydande arbetstid för poliser, åklagare och advokater kommer att läggas på transporter fram och tillbaka mellan och Hällby. Det är inte rätt sätt att använda tjänstetid och riskerar att leda till längre utredningstider. De längre restiderna för utredarna försvårar kontakterna mellan polisen och den misstänkte. Det blir också svårare för åklagare och advokater att smidigt finnas på plats. Förslaget är knappast heller effektivt vare sig samhällsekonomiskt eller miljömässigt med tanke på de ökade res- och transportkostnaderna. nedläggningar av häkten i landet har visat sig leda till ökade kostnader för samhället. I ett frågesvar till angående nedläggningplanerna för häktet i anförde justitieministern: "Av kriminalvårdens instruktion framgår att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. En lokalisering av häktena som underlättar detta samarbete ska eftersträvas." Det är tydligt att en nedläggning av häktet i därmed strider helt och hållet mot den intention som regeringen utger sig för att ha. Ett fungerande rättssamhälle kräver att häktet i blir kvar och byggs ut. Det bör ge regeringen till känna. Till följd av regeringens agerande har haft ekonomiska problem och stått inför stora nedskärningar. har ett avsevärt antal tullstationer lagts ned i . Också i detta avseende är en av de orter som drabbats. Vid tullen i bedrevs främst två typer av verksamhet, dels gränskontroll, dels verksamhet riktad mot företag. I och dess närhet finns två av största insjöhamnar, och , som båda har mycket omfattande trafik på en rad olika länder, bl.a. i . I finns därtill en internationell flygplats med flera dagliga turer till två icke-Schengenländer samt även trafik på andra länder utanför Schengenområdet. Det är därför viktigt att det finns en väl fungerande gränskontroll. Trots de stora behoven tvingas personalen inom gränsskyddet i att främst bevaka andra platser. I stället reser tullpersonal från till för att upprätthålla gränskontrollen. Det gör att gränsskyddet i hamnarna och på flygplatsen redan är starkt eftersatt. Att ta bort tullen i stred därtill mot en av intentionerna med besparingarna som anges vara att tullen vill satsa på brottsbekämpning. Även annan brottslighet som t ex stölder kan följa i smugglingens spår. Vid tullen i bedrevs också ett omfattande arbete riktat till företag, dels inom tullklarering, dels inom tullrevision. Tullens verksamhet har blivit allt mer av en servicemyndighets, som inriktar sig på att se till att företagen följer gällande bestämmelser till gagn för både samhället och företagen. Det handlar om att sköta tulluppgifterna riktade mot en mängd importörer, exportörer, speditörer, transportörer, innehavare av tullager, fartygsmäklare, skeppshandlare och privatpersoner i och norra . Det bör betonas att verksamheten är en nettoinkomst för statskassan eftersom en väl fungerade tullverksamhet genererar stora intäkter i bl.a. moms och andra skatter. Det är alltså kontraproduktivt att lägga ned en fungerande tullverksamhet. Företagen har också stor nytta av att det finns tullpersonal i området som kan fungera som rådgivare och stöd till företag som behöver hjälp. Det sparar tid och pengar för företagen och i förlängningen också samhället. Tullens kunder tvingas nu sköta sina tullärenden elektroniskt eller via tullexpeditioner på annan ort, företrädesvis . Det leder till att längre framförhållning kommer att krävas av företagen, vilket försvårar en snabb handel. främsta tillväxtmotor, , drabbas alltså av en obegriplig politik som leder till sämre företagsklimat. Framförallt drabbas små och medelstora företag som kan tvingas att flytta närmare andra tullkontor eller att investera i dyra elektroniska lösningar som de kanske varken har råd med eller kompetens att sköta. Det var alltså inte försvarbart för staten att lägga ned tullverksamheten i . halades emellertid flaggorna vid tullen i . Det innebar att både den gränsbevakningsgrupp och den företagsservice som haft sitt säte i lades ned. Personalen omplacerades eller sades upp. när nedläggningen av tullen i är ett faktum är det angeläget att rättssamhället i övrigt, polis, åklagare, med flera, skärper sitt arbete mot införsel av droger och annat oönskat till . I fråge- och interpellationssvar till har dock de ansvariga statsråden inte förmått visa vilken strategi regeringen har för att möta och motverka befarad ökad införsel av droger, annan kriminalitet och sämre tillväxtklimat. Det är därför angeläget att tullstationen i åter öppnas. Vidare bör regeringen redovisa vilken strategi som finns för att motverka droger och annan brottslighet samt främja tillväxt i i den situation som uppstått till följd av den, förhoppningsvis temporära, nedläggningen av tullverksamheten i . Som synes är det tydligt att rättssamhället i successivt urholkas. För att motverka de negativa effekterna bör regeringen få uppdrag att utarbeta en särskild strategi för rättssäkerheten i i allmänhet och i synnerhet. Strategin bör föranleda konkreta åtgärder som vidtas varefter dessa liksom konsekvenserna av dem redovisas för .