mot · GS02Ub472 · 2004-10-05 00:00:00 — En av de yrkesgrupper som har avgörande betydelse för vår framtid är lärarna. Det är lärarna som i mötet med vår framtid - barn och ungdomar - skapar dynamik i lärandet. Att ha grundläggande baskunskaper, insikter i samhällets bildningsarv och förmåga att lära nytt är oundgängliga färdigheter i det kunskapssamhälle som redan är här. Otaliga undersökningar har visat att läraren är skolans viktigaste resurs. En central utmaning i skolpolitiken är därför att se till att det finns professionella, kompetenta och engagerade lärare. Läraryrket måste vara ett ledande yrke. I den här motionen presenterar förslag för att förbättra situationen för lärare på fältet, förslag för att öka yrkets attraktivitet såväl som förslag på förbättringar som bör företas inom lärarutbildningen. 4.2Renodla yrkesrollerna i skolan6 4.3Personliga mentorer för nyutexaminerade lärare7 4.4Huvudansvar för maximalt 15 elever7 4.5Bättre arbetssituation för lärare7 4.6Särskilda uppdrag inom skolan8 5.6Obligatorisk grundläggande läs- och skrivinlärning13 5.8Ett centralt ramavtal för VFU14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en legitimation för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka möjligheterna för lärare att ägna sig åt undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lärare inte skall ha huvudansvar för fler än 15 elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge lärarutbildade bättre möjligheter att kombinera lärartjänst med forskning på hel- eller deltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en ny skolledarutbildning med en ny rektorsexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra mer elevvårdande personal i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga nya lärare garanteras kvalificerade mentorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilda uppgifter (som institutionsföreståndare och liknande) kompenseras på sätt som bidrar till skolutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga lärare garanteras en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling, vilken uppdateras kontinuerligt efter samtal mellan lärare och arbetsledare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den utbildningsvetenskapliga forskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanenta den utbildningsvetenskapliga kommittén inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla forskningsinriktade påbyggnadskurser för lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa fler lärartjänster för forskarutbildade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten, för att trygga lärarförsörjningen, dimensionerar lärarutbildningen ur ett nationellt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) och det allmänna utbildningsområdet (AUO) särskilt uppmärksammas då lärarutbildningen utvärderas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra utbildningen av yrkeslärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera framväxten av fler alternativa vägar in i läraryrket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen genomsyras av skolans värdegrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärarutbildningen har obligatorisk utbildning om mobbning och konflikthantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ledarskapsutbildning är en tydlig del i lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskaper i grundläggande läs- och skrivinlärning skall vara obligatoriska för lärare inriktade mot förskolan och skolans lägre år. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det allmänna utbildningsområdet (AUO) inom all lärarutbildning förkortas från tre till två terminer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den överskjutande terminen i lärarutbildningen ägnas åt ämnesstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompletterande lärarutbildning för akademiker med examen i relevanta ämnen skall förkortas från tre till två terminer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett centralt ramavtal med en grundläggande miniminivå sluts för den verksamhetsförlagda utbildningen, VFU. Det råder brist på lärare i den svenska skolan. Enligt prognoser kommer denna situation att förvärras om inget görs. Tre faktorer bidrar i huvudsak till bristen. Lärare som blivit långtidssjukskrivna, ofta på grund av utmattningsdepressioner. Lärare som väljer bort läraryrket till förmån för ett annat yrke. Dessa två negativa faktorer lägger grunden för den tredje faktorn, att volymen av utbildade lärare är för låg. Beräkningar visar att det behövs ungefär 13 000 nya lärare . , , blir behovet mindre och då behöver cirka 10 000 lärare examineras. En förutsättning är dock att behoven kunnat täckas. /04 examinerades endast 6 900 lärare, och mellan 8 000 och 10 000 , vilket är helt otillräckligt för att möta skolans behov. Särskit stor är bristen på yrkeslärare, där det skulle behöva utbildas så många lärare som . Det pågår olika projekt för att snabbt lösa lärarkrisen och få fram nya lärare. ser positivt på dessa initiativ, men de är långt ifrån tillräckliga. Bristen på lärare kommer alltså att bestå . finns ett problem med att skolorna i ökande omfattning anställer obehöriga lärare, vilket paradoxalt nog leder till arbetslöshet för vissa lärargrupper. Orsaken till den akuta lärarbristen är i första hand regeringens kortsiktiga politik. Att det är stora pensionsavgångar nu har varit känt . Regeringen har med sin passivitet ett stort ansvar för denna allvarliga situation. Läraryrket måste få former och innehåll så att långtidssjukskrivningarna och avhoppen kan minimeras. Målet ska vara att läraryrket oftare blir ett förstahandsval för studenter. För att säkerställa att vi har en kompetent lärarkår måste konkreta åtgärder vidtas. Statistik från Verket för högskoleservice (VHS) visar en tydlig tendens till att lärarutbildningarnas popularitet fortsätter att öka. En större andel väljer lärarutbildningar jämfört med . Även som förstahandsval har lärarutbildningarna blivit populärare. Det är glädjande. Detta måste nu kompletteras med statliga och kommunala åtgärder som förbättrar lärarnas arbetssituation. Kunnig och kompetent personal på alla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. Klassfrågan - en om lärartätheten i skolan visar att kunniga lärare är den viktigaste faktorn för att elever ska klara skolan bra. En uppvärdering av yrket måste därför ske. Den nyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar är ofta livsavgörande för eleverna. anser att ramarna för skolans verksamhet måste bli tydligare, som flexibiliteten inom dessa ramar bör öka. Genom att öka friheten ges professionen det ansvar för den egna verksamheten som den bör ha. Trots att av samtliga läraranställda, det vill säga närmare 35 000 personer1, är obehöriga utannonseras få lärartjänster på arbetsmarknaden. Statistik från Lärarnas Arbetslöshetskassa () visar att arbetslösheten ökar bland utexaminerade lärare, främst grundskollärare. Att antalet utannonserade lärarjobb minskar kraftigt visar också nya siffror från . utannonserades 16 100 platser, en minskning med över 8 400 jämfört med föregående år och nästan en halvering jämfört med , dåöver 30 700 platser annonserades ut. Detta sker trots att lärarbristen på många områden är stor, andelen obehöriga lärare fortsätter att öka och arbetslösheten bland utbildade lärare stiger. Detta kan tolkas som att kommunerna sänkt ambitionsnivån när det gäller att locka utbildade lärare till lediga jobb. Grundregeln i skollagen är att endast personer med lärarexamen ska kunna tillsvidareanställas som lärare. Undantag kan medges om samtliga fyra följande villkor är uppfyllda: det saknas behöriga sökande, det finns särskilda skäl, personen har motsvarande kompetens för den undervisning som anställningen avser och slutligen ska den sökande vara lämpad att sköta undervisningen. och presenterad visar att 4 300 av de obehöriga lärarna aldrig har gått på högskolan. 800 obehöriga har getts tillsvidareanställning i strid med skollagens villkor . Skillnaden i lön mellan obehöriga och behöriga är mycket liten, i och i stort sett obefintlig i gymnasieskolan. Detta kan motverka rekryteringen till lärarutbildningen. Varför gå en utbildning och ta studielån när det går att få samma jobb och samma lön utan formell utbildning? Inte minst med tanke på lärarbristen är det viktigt att ta vara på kompetensen och kraften hos andra yrkesgrupper än lärarna. Det handlar också om dem som har erfarenhet av att arbeta som lärare utan formell lärarutbildning. Men inriktningen måste vara att alla lärare har adekvat utbildning. Det är viktigt att slå vakt om lärarkompetensen. Om inte lärarrollen ingår i ett kvalitetssystem finns ingen garanti för kvalitetssäkring eller kvalitetsutveckling alls i skolan. Det hänger alltså nära samman med elevernas trygghet och rättssäkerhet. föreslår att en obligatorisk lärarlegitimation införs. Den bör utfärdas av tillsynsmyndigheten för skolan - - på samma sätt som legitimerar vårdyrkena. För att erhålla lärarlegitimation ska man ha avlagt lärarexamen samt uppfylla yrkesetiska kriterier. Lärarexamen ska vara avlagd vid av staten auktoriserad lärarutbildning, dvs. lärosäte med lärarutbildning. De yrkesetiska normerna ska fastställas genom samarbete mellan staten, arbetsgivarna och professionella organisationer. Lärarlegitimationen ska vara ett krav för att erhålla tillsvidareanställning som lärare. 4.2Renodla yrkesrollerna i skolan Att vara lärare handlar om att leda till kunskap - men också om administrativa och sociala uppgifter. Skolans decentralisering och besparingar på skolan har inneburit att uppgifter och ansvar tillförts skolan. Detta har medfört att lärarnas uppgifter svällt mer än rimligt. Att vara lärare är svårare och mer utmanande . För att lätta på arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose alla elevers behov är det väsentligt att se över hela skolans organisation. Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. vill se en lärarroll där läraren får tid att i första hand ägna sin kraft åt den professionella uppgiften. Undervisning rymmer många olika metoder, inte minst en handledande, i enlighet med den kunskapssyn som läroplanerna lägger fast. Det är viktigt att lärarna kan koncentrera sig på den didaktiska uppgiften utifrån kunskapsstoffet och värdegrunden. är samhället så mångfacetterat att lärarna parallellt med undervisningsuppdraget även kommer att ha en viktig uppgift att fostra och stödja elevernas sociala utveckling. För att klara uppgiften på ett bra sätt krävs stöd. Därför behövs yrkesgrupper med annan kompetens och utbildning än lärarnas i skolan. Elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt. Den elevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med vuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Kommunerna måste tillförsäkra elevvårdspersonal erforderlig kompetensutveckling och stöd i sitt arbete. 4.3Personliga mentorer för nyutexaminerade lärare Nyutexaminerade lärare är inte alltid förberedda på den arbetsbelastning som uppstår när de träder in i läraryrket och behöver därför möjlighet till stöd. vill att varje nyutexaminerad lärare ska få en erfaren lärare som personlig under sitt första arbetsår. Ett sådant system skulle gynna skolans utveckling i stort. De nyutbildade lärarna får på så sätt växa in i sitt arbete och de mer rutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv. De äldre lärarnas kunskaper och erfarenheter måste generellt sett tas till vara bättre. Givetvis ska de erfarna lärarna ges tid och ersättning för ett kvalificerat mentorskap. 4.4Huvudansvar för maximalt 15 elever Undervisningsgruppernas storlek har stor betydelse för lärarens möjlighet att ge eleverna individuellt stöd och uppmärksamhet. I en rapport 2 konstateras bland annat att mindre klasser leder till bättre resultat, både på kort och på lång sikt. vill utifrån detta framhålla vikten av att en lärare inte skall ha huvudansvar för mer än 15 elever. Mindre skolenheter är dessutom ett viktigt verktyg för att skapa en trygg skolmiljö där arbetsro råder och mobbning är ovanligt förekommande. Vi tror att det behövs närhet i skolan, personliga relationer mellan lärare och elever. Det skapar goda förutsättningar för en god arbetsmiljö och främjar goda studieresultat samt lärarens reella möjligheter att följa elevens sociala och kunskapsmässiga utveckling. 4.5Bättre arbetssituation för lärare Rent praktiska åtgärder behöver genomföras för att ge lärarna en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplats med tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de ska kunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerande arbetsplats är oacceptabelt. 4.6Särskilda uppdrag inom skolan Inom skolområdet har det traditionellt funnits ett antal olika uppdrag för lärare. Som exempel kan nämnas institutionsföreståndare, specialfunktionär, specialarbetshandledare, klassföreståndare/och förrättare av särskilda prövningar. De särskilda uppdragen stod för befogenheter och möjligheter. De stod också för ett ansvar som tydligt kunde utkrävas om uppdraget inte sköttes, just därför att det var förenat med en särskild kompensation. I och med att ingen särskild ersättning numer utgår och de särskilda uppdragen i stor utsträckning löses inom befintlig arbetstid har ansvarstagandet för de särskilda uppdragen i vissa fall minskat. Det är angeläget att se över situationen. En möjlig väg är att åter införa någon form av kompensation kopplad till de särskilda uppdragen för att freda dem och tydliggöra deras betydelse. Denna ersättning bör utbetalas som arvode utöver månadslönen, som en del av en permanent högre månadslön eller på annat sätt som regleras i de lokala avtalen. Lärarrollen förändras ständigt. Det är därför viktigt att lärarna i tillräcklig grad utvecklar sin kompetens för att göra ett gott arbete. sker en stor del av den formella kompetensutvecklingen eftersom skolorna saknar resurser för vikarier. Det är inte rimligt. Att rätten och skyldigheten till kompetensutveckling säkerställs är angeläget. Kommunerna som arbetsgivare har huvudansvaret för lärarnas kompetensutveckling. Detta anser även regeringen: "Det är också kommunerna som har det största ansvaret för ... kompetensutveckling av lärare. " (Utbildning för kunskap och jämlikhet, Regeringens skrivelse 2001/02:188, s. Kompetensutvecklingsplaner bör finnas både för skolan och för varje lärare. Det är viktigt att skolan gör strategiska satsningar och att lärare kan utvecklas både ämnesmässigt och i den övriga kompetensen. Alla lärare ska ha rätt till en individuell, skriftlig plan för sin kompetensutveckling. Planen ska innehålla både mål och medel och utarbetas i samråd mellan läraren och arbetsledaren. Kompetensutvecklingsplanen bör revideras kontinuerligt för att ständigt vara ett aktuellt dokument som beskriver och sätter målen för lärarens och skolans utveckling. Samarbetet mellan grund- och gymnasieskolan behöver utvecklas. Genom till exempel gemensam kompetensutveckling mellan lärare verksamma i de olika skolformerna kan kontaktytor skapas för att överbrygga klyftorna och därmed skapa smidiga övergångar för eleverna. Ett väsentligt inslag i den nya lärarutbildningen är utbildningsvetenskapen. Den är ett nytt fenomen på så sätt att den förenar traditionell disciplinbunden forskning och mång- och tvärvetenskaplig forskning. När den nya utbildningen startades, utlovades insatser på det utbildningsvetenskapliga området för att både stärka den vetenskapliga förankringen i lärarnas grundutbildning och för att klara behovet av ökad kunskap - av vetenskap - om lärande. 2001 skapades en särskild kommitté under med uppgift att verka för utbildningsvetenskaplig forskning. har kommittén bland annat stöttat fyra nationella forskarskolor med inriktning på didaktik och lärande. Bland de projekt som fått forskningsmedel kan nämnas studier i ledarskap, konflikthantering och värdegrundsfrågor. Kommitténs uppdrag har varit tidsbegränsat. anser att det är angeläget att kommitténs uppdrag permanentas. Ambitionen att öka forskningsanknytningen i lärarutbildningen är mycket lovvärd och angelägen. är lärarutbildningen en akademisk yrkesutbildning där många studenter fäster mindre vikt vid möjligheter att forska till förmån för mer praktiska förberedelser inför den egna lärargärningen. Det är möjligt att intresset för forskning inte kommer förrän läraren noterat problemställningar i den egna lärargärningen. Mot den bakgrunden är det viktigt att det finns forskningsinriktade påbyggnadskurser mot magister-/master-, licentiat- och doktorsexamen. Kommunerna bör så långt möjligt uppmuntra detta genom att möjliggöra en aktiv lärargärning och ett didaktiskt utvecklings- och forskningsarbete. Behovet av forskarutbildade lärare är stort i skolan. Lärare med ämnesinriktad forskarexamen blir allt färre i gymnasiet. Lärare med vetenskaplig ämnesdidaktisk kompetens saknas överlag i alla skolformer. Därför krävs insatser för att öka antalet lärare med forskarutbildning i grund- och gymnasieskola och självklart inom lärarutbildningen. Det bör särskilt framhållas att det är viktigt att stimulera lärare att parallellt med eller som en del av sitt yrke bedriva ämnesmässig eller utbildningsvetenskaplig forskning. För detta bör särskilda åtgärder vidtas. Ett sätt är att på en del av tjänst bli magistrand, det vill säga gå en deltidsutbildning som avslutas med en magisterexamen. Magistrandtjänster ger lärare andra möjligheter till "karriär" än de traditionella. Att möjlighet ges att fördjupa sig i teorin som det i skolans utvecklingsarbete finns tillfälle att sprida sina kunskaper och erfarenheter vidare i till exempel olika fortbildningsinsatser för kollegor är angeläget. är det möjligt att som forskarstuderande studera på deltid som man kan ha en deltidstjänst utanför lärosätet. Kommunerna och skolorna måste bli bättre på att samarbeta med lärosätena så att sådana tjänster kan kommer till stånd i skolorna. Det bör vara möjligt att dela tjänster mellan skola och lärarutbildning i högre grad än vad som sker. En sådan ordning kan skapa ett intresse bland lärare att engagera sig i forskning parallellt med undervisning. Lärare får också möjlighet att i egen forskning söka svar på upplevda didaktiska problem. Det är viktigt att kommunerna inrättar forskningsinriktade tjänster på olika nivåer och återbesätter de lektorat eller liknande som finns och har funnits i gymnasieskolan. Det bidrar till skolutveckling och vetenskaplig förankring som sådana tjänster utgör karriärsteg och på så vis bidrar till ökad status för läraryrket. För att de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andra yrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att kunna förmedla kunskaper. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar för elever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet bland eleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådana faktorer som gör arbetet som lärare svårt. Varje lärarstuderande måste i utbildningen få beredskap att möta och hantera problem och uppgifter av detta slag. Den nuvarande lärarutbildningen innebär stora möjligheter till val och individualisering. Denna utveckling välkomnas av , eftersom möjligheter att påverka sin utbildning ökar engagemanget för den egna kunskapsutvecklingen och kan leda till att studenterna mer aktivt försöker förvärva kunskaper som gör dem attraktiva på arbetsmarknaden. höjs varnande röster från flera håll om att valfriheten riskerar att bli ett problem. Sedan den nya lärarutbildningen startade har ett antal brister uppmärksammats av studenter och lärarutbildare via studentkårer och fackförbund. presenterade en enkätstudie3 med 705 svarande från 14 orter. Studenterna är huvudsakligen nöjda med lärarutbildningen och verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Det allmänna utbildningsområdet (AUO) beskrivs dock av många som "flummigt", "uselt" eller som en student skrev: "Man känner sig som en försökskanin." När det gäller den verksamhetsförlagda utbildningen, VFU, anser studenterna att kvaliteten på handledningen varit god. Däremot återstår ett antal brister när det gäller omfattningen. En sjättedel har uppenbarligen inte blivit tilldelade en partnerskola. Var fjärde student har gjort noi eller färre veckor. En av tio lärarstudenter har inte har gjort VFU under det allmänna utbildningsområdet och en av tjugo har inte genomfört VFU under inriktningsstudierna. Särskilt det senare är problematiskt, eftersom en av poängerna med den nya utbildningen var att flytta betoningen från teoretiska studier till verksamhetsförlagda studier. Utöver omfattningsproblemen gör många av studenterna sin VFU i elevgrupper som de inte avser att undervisa i. En sjättedel av lärarstudenterna har inte gjort VFU i rätt åldersgrupp och har inte gjort VFU i rätt ämnen. anser att VFU och AUO måste ges särskild uppmärksamhet då lärarutbildningen utvärderas. Det finns stort behov av nyutbildade lärare . När det gäller åldersinriktningar går det i dagens lärarutbildning inte att med säkerhet veta fördelningen mellan förskollärare, fritidspedagoger och lärare i de lägre årskurserna förrän relativt sent. Enligt 2004:19 "Lärarstudenters val av inriktning" finns en skillnad mellan examinerade inom olika inriktningar i den gamla lärarutbildningen jämfört med den nya (figur nedan). Det visar sig att den nya lärarutbildningen som startade haft stora svårigheter att få studenter att välja inriktning mot förskola/fritidshem, men även mot senare år. Ställer man studenternas enkätsvar mot behovsprognos av utbildade lärare visar det sig att så många behöver utbildas för förskola och förskoleklass, och dubbelt så många för fritidshem, för att täcka de behov som prognostiserar. För ämnesinriktningar kvarstår bristen på studenter som väljer Ma/NO-inriktning framför allt i gymnasie- och vuxenutbildningslärare. Detta verkar kompletteras med att för få lärarstudenter väljer språkinriktning. Orsaken till det står att finna i gymnasieskolans struktur. verkar för att fler elever i skolan ska välja språk. För att klara den framtida lärarförsörjningen vill att staten i fortsättningen centralt dimensionerar platstillgången på lärarutbildningen och dess olika inriktningar. Högskoleplatser måste omfördelas för att kunna svara emot söktrycket. genomgångar visar att examinationen av yrkeslärare har sjunkit drastiskt, även om det vänt uppåt något . Endast 300-400 yrkeslärare examineras medan behovet är cirka 1 200 . Det är oroande med bristen på utbildade yrkeslärare, en brist som kommer att förvärras i och med att medelåldern bland de nuvarande lärarna är hög.