ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N421 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att med kraft driva frågan om minskad kol-, gas- och oljebaserad energiproduktion i . Elproduktionen i baseras huvudsakligen på vattenkraft, kärnkraft och konventionell värmekraft. I svarade vattenkraften för av den totala elproduktionen . De svenska kärnkraftverken svarade för . elproduktion baseras till största delen på förbränning av kol och naturgas i kraftvärmeverk och kondenskraftverk. En mindre del av elproduktionen baseras på vindkraft och biobränslen. Elproduktion baserad på kol, olja och gas står för av elproduktionen i . val att låta de fossila bränslena dominera landets energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid, men även svavel och tungmetaller. Koldioxidens effekter på växthuseffekten är väl kända. Globala klimatförändringar som orsakats av människan är ett av vår tids största miljöhot. Dessa utsläpp drabbar inte bara utan även till stor del och övriga . har därför ett stort miljöpolitiskt ansvar att i förhållande till med kraft driva frågan om en omställning av det danska energisystemet från förbränning av kol och olja till miljömässigt hållbara alternativ.
mot · GS02N425 · 2004-10-05 00:00:00 — Termisk effekt i kärnkraftverk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenkling av tillståndsprövning för höjning av termisk effekt vid kärnkraftverk. har i sitt delbetänkande "En effektivare miljöprövning", SOU 2003:124, bl.a. föreslagit att antalet verksamheter som skall prövas av regeringen minskas. Skälen till utredningens förslag är att tillståndsprocessen skall förenklas och förkortas dock med bibehållande av en erforderlig prövning gjord av en kompetent prövningsorganisation. anser att den fullständiga prövningen av verksamheter, med undantag av bl.a. infrastrukturprojekt, bör hanteras av i första hand miljödomstolarna utan att en särskild tillåtlighetsprövning sker av regeringen. En ansökan om höjning av den termiska effekten vid ett kärnkraftverk prövas av regeringen efter det att det beretts och särskilt yttrande upprättats av , . Enligt 5 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet prövas frågor om tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet anges när annan myndighet än regeringen prövar tillståndsfrågor och vilka dessa är. I linje med vad har ansett om förenkling och effektivisering av tillståndsprocessen beträffande vissa verksamheter som skall prövas enligt bör även prövningen av ansökan om tillstånd för höjning av den termiska effekten vid kärnkraftverk helt förbehållas SKI. SKI innehar redan den särskilda kunskap i frågan som krävs och torde vara bäst lämpad att göra erforderliga avvägningar vid prövning av en ansökan.
mot · GS02N426 · 2004-10-04 00:00:00 — Lokalt riskkapital och förenklade regler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lokalt riskkapital och förenklade regler. Företagare inom det kooperativa området har ett stort behov av att ha enkla regler för sitt företagande. Detta gäller naturligtvis även för andra företagare, men just i kooperativ är verksamheten oftast av liten omfattning. Det är angeläget att villkoren för entreprenörskap förbättras så att det blir färre regler som styr verksamheten. Många kooperativa företag finns på små orter, där ett kooperativ är den möjlighet som finns för att undvika att hamna i arbetslöshet. Det är viktigt att ägarna av dessa, liksom de som redan är arbetslösa, får förutsättningar för att våga ta steget att starta ett företag eller kooperativ. Det kan vara svårt att hitta investerings- eller riskkapital för att kunna starta företag. Det är angeläget att stimulera till ett ökat företagande och entreprenörskap även om den lokala banken eller andra lokala investerare har en liten tilltro till investeringar i det berörda området. Det finns orter i där man konstruerat gemensamägda företag just för att underlätta för individen att pendla mellan arbetslöshet och eget eller kooperativt företagande. Dessa lokala initiativ behöver stödjas.
mot · GS02N432 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en teknisk risknämnd i syfte att stärka utvecklingen av svenska uppfinningar. är dåligt på att ta till vara uppfinnares idéer och vidareutveckla det som kan bidra till tillväxt. Det behövs ett nytänkande där pionjärandan återuppväcks och där vi på ett bättre sätt exploaterar nya projekt, patent och tar till vara uppfinnarbegåvningars idéer. Ledningen i näringslivet domineras av ekonomer. Synen på nya idéer ses i den ledningsfilosofin på ett annat sätt . Den gamla pionjärandan saknas och de snabba klippen dominerar marknaden. Utvecklingen från idé via produktion till god avkastning tar alltför för många företag. Risken att förlora anseendet vid ett eventuellt misslyckande kan också vara en faktor för de etablerade företagens vilja att satsa på pionjärstadiet. I stället flockas köparna när en idé lyckas och vill snabbt köpa upp det företag som kämpat fram idén till lönsamhet. Under resans gång har ett otal idéer och inovationer, som mycket väl kunnat bli lönsamma, lagts åt sidan. En sådan inställning har vi inte råd med. Uppfinnare har svårt att få draghjälp av exploatörer. En uppgift som normalt bör skötas av marknaden blir därmed en fråga för samhället. Ett steg i det arbetet är att skapa en permanent mötesplats för idéer där kontakter parter emellan kan korsbefrukta och stimulera utvecklingen av inovationer. Kreativitet finns men den måste i dagens situation förmedlas vidare. Steget mellan riskkapitalbolagen, inkluderat och , och innovatörer behöver därmed stärkas då dessa instanser endast går in i projekt där affärsmöjligheterna fastställts och avkastningen, mer eller mindre, redan säkrats. I dessa kontakter måste innovatören garanteras att patent och idéer inte plagieras. En instans bör därför skapas för att ta till vara och förmedla kontakter för inovationer. Det bör lämpligen ske genom inrättandet av en teknisk risknämnd.Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N433 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för kvinnors företagande. Forskning om kvinnors företagande har fortfarande svårt att få anslag från de ordinarie forskningsfinansierande organen. Även väl etablerade forskare som beviljas anslag till andra projekt får avslag på ansökningar som inriktar sig på kvinnor som företagare. Detta är anmärkningsvärt. Men det visar också att särskilt stöd till denna forskning fortfarande behövs. Faktum är att det saknas grundläggande kvantitativa data om både kvinnors och mäns företagande, data som bland annat behövs som underlag för tillväxtarbetet. I stort sett outforskade är frågor om kvinnors ägande och ägarutövande av företag. Denna kunskap behövs för arbetet med generationsskiftesfrågan och för kvinnorepresentationen. Ägandet är ju en stor del av nyckeln till makt och inflytande. Även denna forskning behöver stöd så att arbete kan komma i gång på bred front. I arbetet med att implementera jämställdhetsperspektivet i tillväxtarbetet behövs också särskilda insatser för kvinnor som driver eller vill starta företag. Det är när kvinnor själva får definiera sina behov av kunskaper och rådgivning vi ser vad som behöver ändras eller som fattas i de ordinarie strukturerna. Ett jämställt företagande bygger på kunskaper om hur kvinnor ser på frågorna och att de får utrymme att formulera detta tillsammans. De särskilda insatserna för kvinnors företagande behöver därför fortsätta och inte blandas in i annan verksamhet.
mot · GS02N436 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om såddkapital. Att alltför hårt styra såddkapitalet till de i budgeten namngivna aktörerna Teknikbrostiftelserna, Vinnona, Industrifonden, och riskerar att exkludera vissa grupper i samhället och därmed bromsa innovationskraften i . Såddfinansieringen måste därför också tillåta och uppmuntra mindre lokala och regionala aktörer att agera, aktörer som kopplar samman näringsliv, offentlig sektor, akademin och privata innovatörer och entreprenörer på det regionala och lokala planet. I den nya struktur för riskkapitalförsörjning som skall skapas är det av vikt att uppmuntra öppna innovationssystem som bjuder in innovatörer och entreprenörer från hela samhället. Det är också av stor vikt att såddfinansiering och riskkapitalförsörjning flyttas närmare de lokala innovatörerna och entreprenörerna. Det får inte vara förenat med allt för mycket byråkrati och allt för långa processer för att få tillgång till det statliga riskkapitalet. Därför bör en särskild del upplåtas för de fåöppna inkubatorer som finns på det regionala planet i . Ett exempel på en sådan aktör är Stiftelsen i . De har genom sin innovationsmodell öppnat upp innovationsklimatet i . i står , i , Region och . har också det privata näringslivet fått upp ögonen för verksamheten och samarbetet intensifieras. Att som Inova samla samhällets alla aktörer är en framgångsmodell som nyfiket betraktas av andra och som kan komma att stå som modell för hela . tvingas verksamheter som Inovas att söka sin basfinansiering regionalt, en finansiering som i princip bara bär verksamhetens organisation. Den såddfinansiering som krävs för att innovationer ska förberedas för marknaden får äskas från de i budgeten namngivna aktörerna. Först därefter kan Inova och de andra regionala inkubatorerna arbeta för att ge innovatörer och entreprenörer förutsättningar för att skapa nya affärer. Att fördela medel så att de regionala och lokala aktörerna får ett större utrymme är en investering för framtiden. Det är de som sitter på de kontakter som krävs för att involvera en regions samtliga resurser för att skapa ett innovationsklimat som leder till tillväxt. Lås inte den statliga riskkapitalförsörjningen till de på förhand givna aktörerna. Placera pengarna närmare de människor som ska skapa de nya affärer som ska leda till den svenska tillväxten.
mot · GS02N442 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fjärrvärmens utbyggnad i . Inom de flesta stadsplanebelagda tätortsområden i vårt land har kommuner, bostadsföretag eller enskilda energiproducenter byggt fjärrvärmeanläggningar av varierande storlek. Denna utbyggnad har varit mycket positiv för landets energibalans då stora mängder importerad olja har kunnat ersättas med andra oftast inhemska och billigare bränslen. Stora miljömässiga vinster har också erhållits då en större förbränningsanläggning med hög verkningsgrad har ersatt ett otal mindre med dålig verkningsgrad, vilket också skapat stora ekonomiska vinster för enskilda hushåll och samhället i stort. Fjärrvärmeproduktion är liksom kraftvärmeproduktion av avgörande betydelse för landets långsiktiga energiförsörjningsförmåga och miljöpolitikens trovärdighet. Tyvärr har dock fjärrvärmeutbyggnaden stannat av. Många energiverk och energiproducenter anser att det är för kostsamt att leda fjärrvärme till enskilda villor och mindre hyreshus fastän de ligger inom fjärrvärmens ledningsområde. Därav har följt att väldigt många hushåll investerar i andra uppvärmningssystem för att snabbt komma undan den dyra oljeeldning som annars varit primär värmekälla för merparten av alla hushåll . investerar man i olika slags värmepumpsteknik, varav bergvärme utgör huvuddelen. Detta gör att vi medvetet tillåter landets hushåll att bli ännu mer elberoende än vad alla nationella mål har talat om. Detta är en slösaktig politik. Värmepumpar måhända har en hög verkningsgrad men kräver stora investeringar och gör oss alltmer elberoende. Speciellt orimligt är det då fjärrvärmen finns i närheten. Särskilda stimulanser har till och från riktats till denna sektor för att förmå fjärrvärmen att nå fler abonenter inom ledningsnätsområdet, t.ex. så kallade Lip-medel (lokala investeringsprogram) som fanns att ansöka om . finns möjlighet att ansöka om så kallade Klimp-medel (klimatpåverkande investeringar) för att dra fram fjärrvärme dit man kan erhålla större miljövinster (mindre CO2-utsläpp). Men fortfarande anses inte villakvarter och mindre radhusområden vara lönsamt. Här måste endera lagstiftningen ses över eller stimulanserna göras så målinriktade att fjärrvärmen byggs ut även till de mindre och mer småskaliga abonenter som finns inom ett fjärrvärmeområde.
mot · GS02N447 · 2004-10-01 00:00:00 — Riskkapital för ny- och småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av riskkapital för ny- och småföretagsamhet. I årets budget finns en glädjande och markerad satsning på att öka tillgången av riskkapital för groddföretag, så kallat såddkapital. Det är bra men kommer med största sannolikhet att kanaliseras till de orter och regioner där universitet och högskolor finns med utvecklade teknikbyar. Resten av landets företagsamhet, såväl ny- som småföretagsamheten, som utgör den övervägande delen av landets företagsamhet och som är verksam i den övervägande delen av landet har fortfarande svårt att få tillgång till tillväxtorienterat riskkapital. Riskkapitalister av olika slag koncentrerar sitt intresse till vissa orter, vissa regioner och vissa nischer inom begränsade branscher. Annat mer "samhälleligt" riskkapital har också erfarenhetsmässigt visat större intresse för så kallade heta branscher och heta regioner. Detsamma gäller banker och andra kreditgivare, ett flockbeteende som vi borde vara vaccinerade mot efter alla periodiskt kommande kriser både här hemma i och länder i vår omvärld. Vi har kunnat bevittna hur kapital flockades mot fastigheter och omvandlades till kris med de "heta" regionerna som de största syndabockarna. Vi kunde bevittna samma mönster för byggenskap och finansiella tjänster liksom för så kallade IT-tjänster för att nu nämna några. Hur som förspillts på heta branscher och heta regioner vet väl ingen men det är åtskilligt. Samhället måste via sina institutioner visa andra vägar till riskkapitalförsörjning för hela landets företagsamhet än vad som anvisas i årets budget, även om förslagen i budgeten är steg i rätt riktning. Här kan man överväga om inte våra samlade pensionsfonder inom AP-systemet till en liten men dock del, skall aktiveras till att bli ett inhemskt regionalt riskkapital för hela företagsamhet? Hela skall leva!
mot · GS02N448 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om entreprenörskap. Nya entreprenörsformer kan vara ett av sätten för att öka tillväxten i samhället. är ett exempel på en entreprenörsform som ger stora möjligheter till inflytande över sin arbetssituation och därmed stor arbetstillfredsställelse. Arbetstillfredsställelse är oerhört viktigt i ett arbetsliv som ofta präglas av stress och oro. Där kan ett demokratiskt företagande i kooperativ anda ge betydande hälso- och tillväxtvinster. Ett utvecklat och jämlikt samarbete mellan medarbetare skapar ett starkt socialt stöd. Forskning kring nya entreprenörsformer visar att meningsfulla jobb och ökat inflytande, ökad frihet och ökat ansvar är nyckelord för en bra arbetsplats. Föräldrakooperativen och frivilligorganisationerna har också kunnat konstatera att personalen där lägger till förbättrade kontakter med föräldrarna och kortare beslutsvägar som ytterligare positiva effekter av arbete inom kooperativa företag. Det kan handla om hur man utifrån den specifika entreprenörsrollen marknadsför sig, bygger sina nätverk och skapar goda kundrelationer. Att arbeta i team, där ledarskapet är delat och man har gemensamma målsättningar och tillsammans ansvarar för resultatet, är positiva faktorer. Det är, mot bakgrund av ovanstående, viktigt att forskning och kunskapsspridning kring det demokratiska entreprenörskapet främjas.
mot · GS02N449 · 2004-10-05 00:00:00 — Naturgas för välfärd, jobb och miljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturgasens roll i energiförsörjningen. Välfärden är beroende av en effektiv och modern energiförsörjning. skall inte konkurrera med dåliga arbetsvillkor och låga löner. Istället skall vi erbjuda företag hög kompetens, bra infrastruktur och god energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. har beslutat att vi skall satsa på bland annat naturgaskraftvärme i , av miljö- och effektivitetsskäl. En utbyggnad av naturgasnätet ger företag möjlighet att gåöver från kol och olja till naturgas som har lägre koldioxidutsläpp. Än så länge är det endast cirka 30 kommuner som har naturgas. I nio av tio kommuner saknas helt naturgasförsörjning till industrin. En utbyggnad skulle också stärka infrastrukturen i de områden som berörs samt ge sysselsättning . Ledningsburen energiförsörjning innebär ökad försörjningstrygghet och en avlastning av vägnätet. I vår omvärld är naturgasnätet i allmänhet väl utbyggt. Företagen har därmed tillgång till ett miljövänligt gasformigt bränsle till ett attraktivt pris vid sidan om övrigt utbud av energi. I har utbyggnaden av naturgasnätet skett alltför långsamt. Naturgas är ett viktigt komplement i den svenska energiförsörjningen och en viktig del av en aktiv energipolitik.
mot · GS02N450 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ej försämra förutsättningarna för bibehållen vattenkraft i energisystemet. har vattenkraften varit en trotjänare i den svenska energiförsörjningen. De stora framgångarna för den svenska verkstads-, skogs- och stålindustrin beror till stor del på att vattenkraften kunde förse dem med tillräckliga mängder el till rimliga priser. Vattenkraften har också varit till stort gagn för samtliga elkonsumenter. Än står vattenkraften för omkring hälften av totala elproduktion. När den svenska omställningen av energisystemet diskuteras har dock vattenkraften hamnat utanför diskussionen, förutom en satsning på småskalig vattenkraft. Detta trots att vattenkraften är en förnybar energikälla. Och det är en av viktigaste naturresurser. För att säkerställa fortsatt gott resursutnyttjande av befintlig vattenkraft gäller det att se upp så att produktionsminskningar inte blir fallet. Det kan handla om omprövning av vattendomar som kan komma att leda till nya krav på minskad produktion. Det kan också handla om ökad beskattning och nya skattepåfund som förts fram av det statliga utredningsväsendet under detta år. Det är just ryckigheten i skattebelastningen som skadar investeringsklimatet. Om man vill ha långsiktiga investeringar i vattenkraft kan man inte ändra spelreglerna under resans gång. Det gör att man inte vågar investera eller reinvestera trots att vattenkraften är en ren och effektiv energikälla som dessutom uppfyller alla krav på förnybarhet. Det skickar ut fel miljöpolitisk signal att hårdbeskatta befintlig förnybar elproduktion, vilket minskar dess konkurrenskraft i förhållande till ur miljöaspekter sämre alternativ. Istället bör regeringen skicka en tydlig signal om att man uppskattar vattenkraften och att man ej ska försvåra fortsatt användning av denna energikälla.
mot · GS02Sf1 · 2004-10-27 00:00:00 — Det tycks som om detta förhållande delvis förklaras av att medarbetarna känner sig maktlösa och har svårt att påverka sina arbetsvillkor. Inom den privata sektorn är ofta drivkraften att förebygga och motverka sjukfrånvaro större eftersom sjukfrånvaro medför minskad produktion och lägre intäkter. Inom den offentliga sektorn är systemet med vikarier utvecklat som verksamhetens ekonomi inte i lika hög grad är beroende av det utförda arbetet. Därför känner offentliga arbetsgivare troligen inte lika starka drivkrafter att förebygga ohälsa och motverka sjukskrivningar. Ett av skälen till att t.ex. vårdpersonal ofta uppskattar privata arbetsgivare är att de känner sig sedda och upplever beslutsvägarna som kortare. Offentligt drivna vårdinrättningar, dagis och skolor är ofta beroende av politiska beslut och långa beslutsvägar. Det verkar som om detta medför en sämre arbetsmiljö. I dessa delar bör den offentliga sektorn ta intryck av organisationsformerna i den privata sektorn och öka personalinflytandet och korta beslutsvägarna i den dagliga verksamheten. En större andel privata och alternativa utförare och en ökad valfrihet för brukarna av vård, omsorg och utbildning stimulerar utvecklingen av de offentliga arbetsplatserna. Detta bör ges regeringen till känna. 5.7Bättre samordning av resurser Den svenska välfärdsapparaten kännetecknas av alltför mycket revirtänkande. Detta försvårar samordnade insatser och helhetsperspektiv på människors problem, oavsett om det handlar om psykiskt sjuka, hemlösa, missbrukare, arbetslösa eller sjukskrivna i behov av rehabilitering. Rehabiliteringsarbetet skulle vinna mycken kraft genom en bättre samordning av olika myndigheters och vårdgivares insatser och ekonomiska resurser. Det befintliga regelverket för finansiell samordning är alltför snävt och minskar möjligheterna för att samordna resurserna kring den enskilde på bästa möjliga sätt. Det finns också andra sätt att samordna resurser, t.ex. genom gemensamma nämnder för kommuner och landsting samt genom överföringar av medel från t.ex. sjukförsäkringen till vårdsektorn. har i sin sjukvårdspolitiska motion föreslagit en utredning av ett mer generöst system för dessa typer av samordning. Arbetsgivarnas sjuklöneansvar slår, i likhet med den nu föreslagna särskilda sjukförsäkringsavgiften, hårdast mot de små företagen. Dessa är mer sårbara för enstaka sjukdomsfall än större arbetsgivare. har därför i sin budgetmotion lagt fram förslag till en ny modell för arbetsgivaransvaret som innebär att sjuklöneperiodens längd görs proportionerlig mot antalet anställda. har i en annan motion framfört förslag om en ordentlig reformering av trygghetssystemen för att bland annat åstadkomma en samordnad arbetslivsförsäkring med en tydligare arbetslinje. En sådan reform skulle betyda mycket för att få till stånd ett bättre rehabiliteringsarbete med individen i centrum.
mot · GS02Sk12 · 2004-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:38 Räntebeläggning av periodiseringsfonderna avslår förslaget i propositionen om att försämra de skattemässiga villkoren för avsättningar till periodiseringsfonder. I propositionen föreslår regeringen att villkoren för avsättningar till periodiseringsfonder försämras. Förslaget innebär att juridiska personer som vid beskattningsårets början gjort avsättningar till periodiseringsfonder ska ta upp en schablonintäkt till beskattning. Schablonintäkten beräknas genom att gjorda avsättningar vid beskattningsårets början multipliceras av statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret. Detta förslag är ett led i finansieringen av slopandet av arvs- och gåvoskatten samt de lättnader i förmögenhetsskatten som regeringen föreslår ska genomföras . anser att ett av största problem just nu är bristen på nya och växande företag. Våra etablerade storföretag skapar inte längre nya arbetstillfällen i . har de svenska storföretagen flyttat minst 50 000 befintliga arbetstillfällen utomlands och etablerat ytterligare 200 000 nya arbeten i andra länder än . Uppgiften att skapa nya arbetstillfällen i vilar alltmer på de små och medelstora företagen. Därför är det oroande att även dessa blir färre. har antalet svenska företagare minskat med 30 000. Ska vi vända denna negativa trend krävs åtgärder som gör det lättare att både starta och driva företag. välkomnar regeringens förslag att avskaffa arvs- och gåvoskatten samt att genomföra vissa lättnader i förmögenhetsskatten. Det förstnämnda kommer att göra det lättare för nya generationer att ta över etablerade företag. tycker dock att det är fel att finansiera dessa behövliga skattelättnader med en försämring som främst drabbar nya växande företag. Om ett företag ska kunna utvecklas även med dålig lönsamhet är det viktigt att det kan fondera vinster från goda år. Därför motsätter sig regeringens förslag att försämra villkoren för avsättningar till periodiseringsfonder och vill att avslår förslaget.