mot · GS02Ju487 · 2004-10-05 00:00:00 — Tullens möjligheter till en offensiv brottsbekämpning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synen på tullen som en brottsbekämpande del i rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens befogenheter att arbeta över hela territorium. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens befogenheter att ingripa mot människosmuggling, illegal invandring och människohandel för sexuella ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens befogenheter att ingripa vid utförsel av stöldgods. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens möjlighet till identitetskontroll vid tullkontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan tullen och andra brottsbekämpande myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens möjligheter att använda polisens register. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens möjligheter att ingripa mot misstänkt terrorism, stöldverksamhet, människohandel, illegal spelverksamhet och penningtvätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tullens möjligheter till självskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om hur tullens brottsbekämpande del skall bli en självklar del av rättsväsendet. 1 Yrkande 10 hänvisat till KU. Tullen spelar en avgörande roll i kampen mot narkotikan och den gränsöverskridande brottsligheten. gjorde den svenska tullen omkring 2 700 narkotikabeslag. Detta motsvarar en minskning med mot föregående år. har mängden beslagtagen narkotika ökat. (se tabell) Cannabis (g) Opium (g) Amfetamin (g) Ecstasy (antal tabl.) Rohypnol (antal tabl.) Dopningsmedel (antal tabl.) Detta visar att tullens strategi att prioritera den storskaliga och organiserade smugglingen givit resultat. måste närvaron och ingripandena i det normala resandeflödet fortsätta. Risken för upptäckt kan avhålla många från att försöka föra in narkotika i för eget bruk. liberalerna har i vår ekonomisk-politiska partimotion anvisat ett ökat ekonomisk anslag till tullen. Detta utökade anslag skulle ge rimliga förutsättningar att verka, utvecklas och moderniseras. För att bekämpa smugglingen är dock ökade resurser inte nog. behöver också redskap som stärker möjligheterna och kapaciteten att ingripa mot främst narkotikasmuggling och den organiserade brottsligheten. Det handlar främst om tullens behov av befogenheter att ingripa vid misstanke om brott, men även möjligheterna till samverkan med andra brottsbekämpande myndigheter. 3EU-utvidgningens möjligheter och hot kom att innebära stora förändringar i behovet av och möjligheterna till ett effektivt gränsskydd. På lång sikt innebär de nya medlemsstaternas inträde i EU ökade möjligheter att bekämpa och pressa tillbaka kriminalitet och korruption. Både tullen och polisen bedömer dock att kriminaliteten och smugglingen från de nya medlemsländerna initialt kommer att öka om inget görs. Detta hänger bl.a. samman med att möjligheterna till kontroll försämras genom utvidgningen. Det ökande resandet och handelsutbytet, med fler handelsvägar, är positivt. Dock kan man befara att antalet smugglingsförsök kommer att öka liksom annan gränsöverskridande brottslighet. Därför är det djupt otillfredsställande att den permanenta tullnärvaron försvunnit på stora delar av , inklusive . EU-utvidgningen ställer stora krav på ett förändrat arbetssätt inom tullen. Fokus måste än tydligare ligga på underrättelsearbete och informationsinhämtning. Ett viktigt inslag i detta är förslaget om ett nationellt underrättelsecentrum (NUC) som framförts i Mobilisering mot narkotikas rapport . Förslaget innebär att svenska myndigheter tätare ska samordna sina underrättelseuppgifter. Avsikten är att representanter från underrättelseverksamheten inom polis och tull samt representanter från andra myndigheter, såsom Säkerhetspolisen, , , och , sitter samlokaliserade genom s.k. sekondering. Detta bedömer vi som en nödvändig åtgärd om underrättelsearbetet ska bedrivas effektivt. Vi menar att ett nationellt underrättelsecentrum skulle kunna motverka de stuprörsstrukturer som finns inom svenska myndigheter. Ett annat inslag i ett utökat underrättelsearbete kan vara att förstärka internationella närvaro. Detta kan t.ex. ske genom att fler sambandsmän placeras ut i länder/regioner som bedöms som intressanta ur smugglingssynpunkt. 4Nya befogenheter att ingripa vid brott Det är en förstahandsuppgift för den svenska tullen att förhindra införsel av narkotika till eftersom det i slutänden handlar om svenska flickors och pojkars överlevnad och framtid. Varje beslag, stort eller litet, som tullen gör, sparar liv och pengar. Tullen bör ges utökade befogenheter för att med full kraft kunna motverka narkotikasmugglingen. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att regeringen äntligen tillsatt en utredning om tullens befogenheter. Vid EU-inträde 1995 förändrades villkoren för tullens arbete. deltar operativt i . Detta innebär att inte längre har någon personkontroll vid s.k. inre gräns. För att den fria rörligheten för personer inte ska utnyttjas av gränsöverskridande brottslingar innefattar en rad s.k. kompensatoriska åtgärder, t.ex. polissamarbete och rättsligt samarbete. är huvudansvarigt för varukontrollen vid gränsen. Vid gräns mot tredje land får tullen göra slumpmässiga kontroller. Vid gräns mot annat EU-land får tullen inte göra slumpmässiga kontroller, utan kontrollen måste baseras på ett selektivt urval. personal finns vid gränsen. I sitt arbete upptäcker eller misstänker tulltjänstemannen ofta olika slag av brottslig verksamhet. Tullen kan anmäla sådana observationer till polisen. Någon plikt att göra sådan anmälan föreligger dock inte. Inte heller har tullen möjlighet att kvarhålla den resande. Att inte använda tullens fulla potential i bekämpandet av en ofta grov och organiserad brottslighet är ett slöseri med resurser. måste i samverkan med andra länders motsvarande myndigheter effektivisera normal export- och importverksamhet från vanliga företag via främst rationell IT-behandling och kontroll, så att legal handel underlättas. Detta medför att allt mer av verkets resurser kan koncentreras till ingripande- och spaningsverksamhet vad gäller narkotika och andra droger. För att stärka den svenska tullens verksamhet och trovärdighet krävs en rad samverkande åtgärder. Tullen bör ha befogenhet att ingripa mot smuggling över hela territorium. , och har valt en modell där man givit tullmyndigheterna möjlighet att genomföra tullkontroll över hela territoriet, medan och valt att genomföra kontroller vid gränsen. Ett system med möjlighet till tullkontroll över hela territoriet skulle medföra en smidigare gränspassage för det legala handelsflödet. Vid ett tillslag inne i landet skulle sannolikt en större del av en kriminell organisation kunna lagföras, än vad som är fallet vid ett motsvarande tillslag vid gränsen. Tullens befogenheter bör utvidgas att även gälla ingripande vid misstanke om människosmuggling och illegal invandring, människohandel för sexuella ändamål samt vid misstanke om utförsel av stöldgods. För att effektivt kunna använda tullens register bör befogenhet att begära legitimation vid tullkontroll införas. Dessa utökade befogenheter får inte hindra en smidig och snabb gränspassering för den legala trafiken. De utökade befogenheterna ska uteslutande användas då det finns anledning att göra ett selektivt urval. Tullen ingriper ofta mot människor som deltar i grov, organiserad brottslighet. För den organiserade brottsligheten står stora ekonomiska intressen på spel när tullen ingriper. måste därför få möjlighet att beväpna sin personal i självskyddande syfte, t.ex. måste de oklarheter som föreligger om tulltjänstemans rätt att bära batong undanröjas. Utöver dessa befogenheter krävs en rad insatser. Gränsskyddet inom tullen måste tydligt definieras som en brottsbekämpande del i rättsväsendet. Tullen måste fåökade möjligheter att samverka både med andra länders tullmyndigheter och med svensk polis i syfte att samordna insatserna mot misstänkt narkotikasmuggling och annan illegal verksamhet. Tullen, polisen och bör på alla nivåer samverka kring bekämpandet av den grova brottsligheten. Detta gäller framförallt de olika myndigheternas analys- och underrättelseverksamhet, men även det rent operativa samarbetet bör utvidgas. Ett exempel där samarbetet bör utvidgas gäller tillgången till polisiära register. Samverkan, inte minst på informationsområdet, mellan tullen, polisen och måste stärkas. Tullen bör få större tillgång till polisens underrättelseregister, där data om misstänktas farlighet, våldsbenägenhet, vapeninnehav och stöldbrott lagras. Tullens och polisens kommunikationsnät bör så långt som möjligt samordnas. Tullens och polisens anställda har ett behov av utbildning i frågor som rör samverkan mellan tull och polis. Tullen bör, mot bakgrund av förändrad och mer gränsöverskridande brottslighet, fåökade befogenheter att ingripa mot stöldverksamhet, människohandel, illegal spelverksamhet, utpressning, rån samt tvättning av pengar, som erhållits via illegal verksamhet i eller andra länder. Tullens befogenheter bör också utvidgas att omfatta även terroristbekämpning. Detta kommer att ställa krav på utbildning för personal i att identifiera och agera mot terrorism. Tullens verksamheter är indelade i två huvudkategorier; brottsbekämpning och insamlandet av tull, skatt och andra avgifter. sorterar under och skatteutskottet. Brottsbekämpande uppgifter tillhör normalt och justitieutskottet. Ofta påtalas att det är en fördel att tullens uppbördsdel och kontrolldel finns i samma organisation. är det svårt att bortse från att tullens brottsbekämpande del inte alltid ses som en självklar del av rättsväsendet. Därför bör man se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att tullens kontrolldel ska bli en självklar och fullvärdig del i brottsbekämpningen.