mot · GS02So461 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändringen av merkostnadsbidraget till handikapporganisationerna inte bör genomföras såsom har beslutat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att genomgripande förändringar av de ekonomiska villkoren för handikapprörelsen genomförs stegvis, med lång utfasningsperiod av tidigare ersättningsnivåer och -modeller. förordning till slår regeringen fast att en del av stödet till handikapprörelsen ska bestå av merkostnadsbidrag: Merkostnadsbidrag avser bidrag till kostnader som organisationer har för att göra verksamheten tillgänglig för sina medlemmar med funktionshinder. Merkostnaden är till för att organisationen skall kunna fungera demokratiskt. Olika organisationer kan, till följd av de funktionshinder medlemmarna har, ha olika kostnader. Vid bedömning av vad som är merkostnader, bör jämförelsen avse olika organisationer inom handikapprörelsen, inte å ena sidan en handikapporganisation, å andra sidan en organisation utanför handikapprörelsen. I alla handikapporganisationer måste vissa grundläggande krav på tillgänglighet och service uppfyllas. Merkostnaden är det som krävs därutöver för att medlemmarna skall kunna delta i sammankomster, ta emot och ge information, resa samt kunna vara delaktiga i alla övriga aktiviteter som riksorganisationen bedriver. Merkostnaderna bör avse kostnader för organisationen, inte för den enskilda medlemmen och de bör inte utgöras av sådana kostnader som redan täcks av andra bidrag och stöd. Merkostnadsbidraget bör öka i förhållande till organisationens storlek. anger att syftet med merkostnadsbidraget är "att utjämna skillnader i kostnader för att anpassa verksamheten till olika funktionshinder, så att verksamheten kan göras tillgänglig för medlemmar med olika grad av funktionshinder". För handikapprörelsen utgör merkostnadsdelen av det totala anslaget när grundbidragen och samarbetsmedlen räknats bort. Det är den enda del av statsbidraget där bedömning påverkar storleken på bidraget. Medlemsbidraget och föreningsbidraget utgör vardera, när grundbidragen och samarbetsmedel räknats bort, och fördelas utifrån medlemsantal respektive antal lokala och regionala föreningar. Den nuvarande utformningen är ett resultat av att den statliga utredaren 1999 direkt avvisade att organisationerna skulle ansöka om bidrag utifrån faktiska merkostnader. Olika funktionshinder ger olika typer av merkostnader. En stor och växande del av handikapprörelsen representerar medicinska, kognitiva och psykiska, "dolda", funktionshinder vars merkostnader t.ex. kan vara: anpassade mötesformer, för personer med funktionshinder som har behov av att vila oftare, längre möten, för personer med funktionshinder som har behov av för att sätta sig in i en fråga och/eller för att uttrycka sig, utökad förberedelsetid inför möten, till exempel genomgångar och tydliggöranden av material av en stödperson, individuellt stöd och information för att medlemmar alls ska förmå ta sig till möten. ökat behov av grupprum för samtal i smågrupper, ökat behov av mötesrum utan störande ljud. redovisar exempelvis att "Inför varje sammankomst krävs ett omfattande arbete för att förbereda deltagarna. Varje deltagare får inför mötet sig tillsänt en resplan, ett individuellt schema för där man angett aktiviteter, mattider etc, information om maten, karta över mötesplatsen/konferensanläggningen med det egna rummet markerat samt bilder/foton på mötesplatsen/konferensanläggningen. Detta är nödvändigt för att förbereda deltagarna så att de känner sig trygga inför mötet och överhuvudtaget ska ha förutsättningar att delta." Att dessa merkostnader är av stor betydelse för handikappförbund som representerar medicinska, kognitiva och psykiska, "dolda" funktionshinder, visas av att merkostnadsbidraget står för av (samarbetsmedlen borträknade) och av statsbidraget för bl.a. , Sällsynta Diagnoser och . Förbund vars medlemmar har flera funktionshinder har ofta särskilt höga merkostnader. beslutade att införa "ett system med ersättning utifrån faktiska merkostnader". Förändringarna genomförs enligt plan . definition av "faktiska merkostnader" är att merkostnaderna måste vara verifierbara, huvudsakligen via kvitto. De organisationer som företräder grupper med medicinska, kognitiva och psykiska funktionshinder anser att deras merkostnader är verifierbara men att de inte går att beskriva utifrån de kriterier som satts upp. har beställt en rapport om handikapporganisationernas syn på bl.a. merkostnadsbidraget, som tas fram av . De presenterade sina preliminära slutsatser. Under rubriken , presenterar fyra argument som framkommit från handikapporganisationerna: De nya reglerna gynnar organisationer som kan visa kvitton på sina merkostnader och missgynnar organisationer som har dolda merkostnader. De nya reglerna leder till mycket mer administration. De nya reglerna gynnar organisationer som har råd att vänta på ett osäkert bidrag. Små organisationer får en 'ryckig' ekonomi. Tveksamt om frågan om beräkning av merkostnader kan lösas tillräckligt bra för att undvika fortsatta diskussioner. Det kan bli ett evigt problem inom handikapprörelsen. Institutet genomförde en enkät till handikapporganisationerna med frågan "Är de nya reglerna kring merkostnadsbidrag bra eller dåliga?". 15 organisationer ger de nya reglerna sämsta möjliga betyg ("5, Dåligt"), medan bara 6 ger reglerna bästa betyg ("1, Bra"). Utifrån handikapporganisationernas egen kritik mot den föreslagna förändringen samt de preliminära slutsatserna i rapporten till , är det uppenbart att den förändring som har beslutats av inte bör genomföras , särskilt som själva ska avge en rapport i denna fråga till regeringen . En grundläggande förändring av merkostnadsbidraget bör avvakta denna rapport och därmed uppskjutas åtminstone . Regeringens förordningsdirektiv till slog fast att "merkostnadsbidraget avser bidrag till kostnader som organisationer har för att göra verksamheten tillgänglig för sina medlemmar med funktionshinder." Som vi kunnat se, innebär förändringen minskade möjligheter att göra verksamheten tillgänglig för de många handikapporganisationer som har medlemmar med dolda och komplexa funktionshinder. Beslutet strider därmed också mot regeringens intentioner, vilket bör vara ytterligare ett argument att inte genomföra det som planerat. Därutöver tillkommer att det nya systemet tänks införas utan övergångsregler, tvärtemot den förra förändringen av stödet till handikapporganisationerna. Då slog den statliga utredningen fast att "Kontinuiteten är ett sätt att till viss del behålla den gamla fördelningsstrukturen och på så vis erhålla en långsammare övergång till den nya fördelningsmodellen. Kontinuiteten bör ligga relativt högt, utredningen föreslår att organisationerna skall erhålla av föregående års totala bidrag." Att genomföra en genomgripande förändring över , ger inga möjligheter för handikappförbunden att anpassa sin verksamhet och innebär att stora delar av uppsökande arbete och medlemsvård läggs ned. Om förändringen av merkostnadsbidraget genomförs, måste det ske med en övergångsperiod i linje med den föregående förändringen.