mot · GS02Ub480 · 2004-09-27 00:00:00 — Erfarenheterna har hitintills varit övervägande positiva och vi förväntar oss att detta kommer att leda till att den nationella timplanen tas bort i hela landet. Det skulle möjliggöra såväl större hänsynstagande till enskilda elevers behov som till en mer sammanhängande undervisning. Ett borttagande av den nationella timplanen kräver en ökad nationell kvalitetskontroll för att garantera en likvärdig utbildning i hela landet. 11.2Skolverket och Myndigheten för skolutveckling I den decentraliserade organisationen för utbildningsväsendet skapades som sektorsmyndighet. Från början var roll gentemot enskilda skolor passiv. har ett antal utredningar, både från revisorer och , framhållit behovet av en större betoning på tillsyn och kontroll. Kritik har även riktats mot dubbla roller som såväl kvalitetsgranskande myndighet som skolutvecklingsmyndighet. kom med rapporten . Rapporten var mycket kritisk mot tillsyn av skolan och konstaterade att de granskade detaljer och marginella frågor, men inte själva verksamheten. Vidare lät de kommunerna själva välja vilka skolor som ska granskas respektive vilka personer som intervjuas, sammanfattningen var att "de letar där det är som ljusast". Att uppgifter nu renodlats i samband med att Myndigheten för skolutveckling inrättades är bra. anser att det är nödvändigt att satsa mer på nationell tillsyn och granskning och för att på så sätt öka statens ansvarstagande för en likvärdig utbildning i hela landet. För att möjliggöra detta lägger vi ökade resurser till så att de kan intensifiera sitt arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning. Vi anser också att i denna uppgift bör få tydliga direktiv om att granskningen ska vara lika för alla skolor oavsett om de har eller fristående huvudman. Socialdemokraterna tycks mest vara intresserade av att granska de fristående skolorna och då i första hand de med konfessionell inriktning. vill betona alla skolors likhet inför lagen. bör också ta den kritik mot dess tillsyn som framförts av bland annat på allvar. Det är av största vikt att dess tillsyn är noggrann och tydlig så att den blir trovärdig. fungerar dessutom ofta som ett stabsorgan till regeringen. Detta försämrar verkets trovärdighet och försvårar kritik mot regeringen. anser att behöver ha en friare roll gentemot regeringen och att verket inte bör vara stabsorgan. anser inte att staten ska stå för skolutveckling. Vi menar att utvecklingsarbetet bör ske i kommunerna och på lärarhögskolorna och vi vill därför lägga ner den nya Myndigheten för skolutveckling. Vissa av verkets uppgifter föreslår vi ska tas över av , till exempel ansvaret för rektorsutbildningen. 11.2.1Viktiga områden för kvalitetsgranskning Det finns många områden som måste granskas för att garantera en likvärdig skola av hög kvalitet i hela landet. har huvudansvaret för denna tillsyn men har inte uppfyllt sitt åtagande. Som en följd av detta finns det många brister i likvärdighet och kvalitet på våra skolor. Ett område som kräver granskning och åtgärder är betygen. I en utredning från konstateras Flera undersökningar har pekat på betydande brister i betygens likvärdighet. [- - -] Brister i betygens likvärdighet har konsekvenser för betygen som styr- och uppföljningsinstrument, och för den enskilde elevens rättssäkerhet. Regeringen och måste ta sitt ansvar för att garantera ett likvärdigt betygssystem. Ett annat viktigt område för kvalitetsgranskning är hur de ämnen som är förlagda i block behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som till exempel geografioch religionskunskap, lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av till exempel fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att på regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. anser att varje ämne ska betygsättas för sig. Ämnet idrott och hälsa har utökats i skolan, men fått fler teoretiska inslag. Behovet av rörelse har fått ny aktualitet genom larmrapporterna om att barn och ungdomar tillbringar mer tid med stillasittande aktivitet och mindre tid med fysisk aktivitet . För att förhindra att alltfler barn drabbas av fetma och diabetes i tidig ålder måste skolan tydliggöra sin roll som främjare av en god livsstil. Även hem- och konsumentkunskapens roll som förmedlare i kunskaper om näringsläran är viktig i detta sammanhang. Skolans roll ur ett folkhälsoperspektiv bör granskas, och regeringen bör återkomma med förslag till hur detta ska beaktas. Att få välja skola är en självklarhet för . Mångfalden av skolor berikar och ger den enskilda eleven, oavsett ekonomiska förutsättningar, möjlighet att få en utbildning som passar just honom eller henne. De internationella konventioner som refererats tidigare ligger också till grund för rätten att fritt välja skola. Det är viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande och bidrag ska utformas så att de inte hindrar möjligheten att starta och driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor i motionen Fristående skolor. 11.4Elevers inflytande och ansvar Eleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. I ska inflytandets omfattning och utformning anpassas efter elevernas ålder och mognad. Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. Skolledare, lärare och övrig personal måste ge eleverna möjlighet att utöva inflytande och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. Elevrådsarbete och liknande ska kunna ske på skoltid och uppmuntras av de vuxna i skolan. Eleverna måste känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. För att möjliggöra detta bör alla skolor ha en differentierad frånvaroredovisning där frånvaro på grund av till exempel elevkårsarbete redovisas separat. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. Positiva erfarenheter finns också från skolor där elever medverkar vid tjänstetillsättningar vilket anser vara mycket tillfredsställande eftersom eleverna är de som direkt berörs av en ny lärartjänst. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. Goda förslag finns i det nya förslaget till skollag som presenterades av . Vi förväntar oss att dessa föreläggs . 11.5Föräldrars inflytande och ansvar Föräldrarna är de viktigaste personerna i barnens liv. De har huvudansvaret för deras vård och uppfostran. Skolan är ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser för barnens uppfostran. Det är en uppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bland annat att rätten att välja den undervisning, som ska ges åt barnen, i främsta rummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också till konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna, som är svensk lag. Föräldrars rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas. Deras intressen, kunskap och kapacitet ska tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnens vardag. Gott samarbete med hemmen är avgörande för en framgångsrik skola. I de skolstyrelser som förespråkar bör det därför alltid finnas föräldrarepresentanter. Rätt till ett ökat inflytande innebär även ett ansvar. Föräldrar får aldrig frånsäga sig sitt ansvar för barnets uppfostran och lägga över det på skola och barnomsorg. Det är alltid föräldrarna som har det yttersta ansvaret och i det arbetet är skolan och barnomsorgen ett stöd. Det är viktigt att båda föräldrarna tar ett ansvar för barnets skolgång. Helst bör båda föräldrarna medverka vid till exempel utvecklingssamtal. Det är också viktigt att föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet får tillgång till likvärdig information även om de bor separat. Information ska då alltid skickas till båda adresserna. Föräldrarna är också en kanal i arbetet med att öppna skolan mot det omgivande samhället. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma program för elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl om hur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav och villkor. Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och vara välkomna till skolan.Föräldrarnas kunskaper och kontakter bör här bättre tas till vara. Bokens betydelse som informationsbärare kan inte överskattas. Bra och uppdaterade böcker är en viktig förutsättning för att skolarbetet ska fungera. Av skolans totala kostnader är det mindre än en procent som går till läromedelsinköp. avsätts ca /elev och år till läromedel. Anslagen för läromedelsinköp har minskat . På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla en enda bok. Ungefär en fjärdedel av skolböckerna är äldre än . Det förekommer till och med att man använder böcker som är äldre än eleverna. Bra skolböcker är också en förutsättning för att föräldrar ska kunna följa skolarbetet och stötta sina barn. anser att fräscha och aktuella läroböcker har en stor betydelse för undervisningen. Vi anser att en ambition bör vara att varje elev får behålla minst en lärobok per årskurs. För att betona vikten av goda läroböcker anser vi att läromedelsinventering ska vara en viktig punkt vid den statliga kvalitetsgranskningen av skolorna. Även i skolornas egna kvalitetsredovisningar bör situationen gällande läroböcker klargöras. Informationstekniken utvecklas snabbt. Kommunikationer, utbildning och forskning bygger alltmer på digital teknik. Det är därför nödvändigt att alla eleverna får såväl kunskaper som färdigheter i att utnyttja den digitala tekniken. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i till exempel matematik. Att fler skolor använder datorn som hjälpmedel är inte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter . God tillgång till tekniska hjälpmedel i skolan kan motverka framtida klasskillnader. som den nya tekniken kan innebära fantastiska möjligheter för eleverna innebär det också nya utmaningar. Det enorma informationsflödet som görs tillgängliigt via Internet ställer krav på skolan att lära eleverna källkritik, att sovra och värdera den stora informationsmängden. avslutades ITiS, en satsning för att stimulera användningen av informationsteknik i skolan. anser, i likhet med rapporten steg från , att det är viktigt att inte de kunskaper som nåtts med ITiS förloras utan att arbetet med att förbättra kunskapen om och undervisningen med IT fortsätter. Det talas ofta i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet, och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5 000 grundskolor tomma och . Såär det inte i alla länder. I till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Här har vi i mycket att lära. Många unga är engagerade i föreningar och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. Denna kunskap ska kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Vid ansökan till högre utbildning bör det tas hänsyn till engagemang i föreningsliv. 14Skolgårdar och klassrum - en miljö för lärande Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö borde därför vara en självklarhet. Detta är särskilt viktigt eftersom den fysiska miljön har stor betydelse även ur pedagogisk synvinkel. En fräsch funktionell skolmiljö inbjuder både till arbete och ansvarstagande. Miljön påverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Elever har rätt att kräva en bra arbetsmiljö. Elever omfattas av arbetsmiljölagen från årskurs ett och kan i princip vända sig direkt till . Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras. Enligt lyfter eleverna själva ofta fram toaletterna som det största problemet när det gäller miljön på skolan. Eleverna tvingas acceptera att toaletterna inte fungerar eller inte städas tillräckligt ofta, något som aldrig skulle accepteras på en arbetsplats för vuxna. Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor har fortfarande stora brister. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart också för lek och avkoppling. är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är skolskjutsen. En kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt eleverna till den närmaste kommunala skolan, men den är inte skyldig att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. föreslår att kommunen ska vara skyldig att betala skolskjuts även till en fristående skola eller annan skola så länge det inte innebär en merkostnad för kommunen. Om en elev som får busskort för att åka till den närmaste kommunala skolan börjar på en fristående skola dit han eller hon kan åka på samma busskort, ska busskortet inte dras in, vilket sker . Vid val av annan skola än den närmast belägna anser vi det vara rimligt att kommunen står för resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola. Resten av kostnaden får bekostas av elevens föräldrar. I gymnasieskolan förbereds eleverna inför de sista stegen ut i vuxenlivet. Där läggs grunden för vidare studier eller yrkesarbete. Gymnasieskolan är den skolform som genomgått de största strukturförändringarna . En rad reformer i program- och inriktningsstrukturen har genomförts och även betygssystemet har förändrats. börjar de allra flesta, långt av varje årskull, i gymnasiet. har gymnasieskolans utbildningar blivit allt mer homogena. Skillnaderna mellan de olika programmen minskar och de teoretiska kraven ökar. Det har lett till att många elever slås ut och att andra inte lär sig det de ska. lämnar var fjärde gymnasieelev skolan utan fullständiga betyg och det individuella programmet har blivit skolans största. Gymnasieskolan behöver utvecklas och kvaliteten höjas, så att fler elever når de gemensamma målen och därmed får de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidare studier och ett lärande under hela livet. Framtidens gymnasieskola måste bättre än dagens svara mot de krav som det moderna samhället ställer på såväl breda kunskaper som hög specialisering. De goda intentioner som anges i gymnasiepropositionen 2004:140 "Kunskap och kvalitet" kan inte till fullo uppnås genom propositionens förslag. Propositionen består av ett lappande och lagande i stället för de reformer som krävs för att höja kunskapsnivån och hindra utslagningen av elever. har drivit flera av de förslag som ingår i den föreliggande propositionen. Det handlar t.ex. om att uppgradera yrkesutbildningarna och utveckla en genuin lärlingsutbildning, införa en gymnasieexamen och göra historia till kärnämne. Det är bra att Socialdemokraterna och deras stödpartier Vänstern och efter många års motstånd ställt sig bakom dessa tankar. Men de faktiska förslagen i propositionen är otillräckliga totalt sett. Att kalla propositionen "Kunskap och kvalitet" är ett önsketänkande eftersom konkreta förslag lyser med sin frånvaro på flera områden. Det helhetstänkande som är nödvändigt för att kvalitetssäkra hela utbildningssystemet saknas. Priset för detta betalas ytterst av eleverna. Kristdemokratisk skolpolitik har sin grund i kunskap, ansvar och trygghet. Alla tre delar måste fungera för att vi ska få en kvalitativ skola. Vi anser att en tydlig värdegrund är en förutsättning för en framgångsrik skola. Det måste vara självklart att alla som verkar i skolan, lärare, elever och annan personal, bemöter varandra med respekt. Vi lägger fram konkreta förslag för att komma åt mobbningen på våra skolor och vi ställer hårdare krav på bättre ordning och mer arbetsro. Gymnasieskolan måste möta varje elevs behov och intressen. Därför vill uppvärdera alla former av kunskap. För att höja kvaliteten vill vi att godkänt i alla kärnämnen ska vara ett krav för att få ut en gymnasieexamen. Vi vill ha fler betygssteg och att kursbetygen slopas till förmån för ett nytt mer ämnesorienterat betygssystem. Fristående skolor ska ha samma spelregler som kommunala. Vi vill att fristående skolor ska ha rätt att starta individuella program. vill att lärlingsutbildning skapas inom ramen för ett eget nationellt program. Den ska vara nära knutet till det lokala näringslivet. Vi vill stärka den gymnasiala och eftergymnasiala yrkesutbildningen genom att skapa en yrkeshögskola. Vi utvecklar våra tankar i vår motion om yrkesutbildning samt i motion 2003/04:Ub10 med anledning av proposition 2003/04:140 Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan och i motion 2003/04:Ub498 En gymnasieskola för framtiden.