mot · GS02Sk452 · 2004-10-05 00:00:00 — I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för fysisk planering, gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar inte bara av fastighetskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Vi föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till dem som gällde före höjningarna . förslag till avveckling av den statliga fastighetsskatten utvecklas ingående i en särskild motion 2004/05:Sk470 Fastighetsskatten. 7Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. I en särskild motion 2004/05:Sk450 Företagsskatterna utvecklas företagsskattepolitik i detalj. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. I motion 2004/05:Sk450 Företagsskatterna föreslår vi därför bland annat avvecklad förmögenhetsskatt, avvecklad dubbelbeskattning, sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag. För att finansiera dessa skattesänkningar föreslås bland annat en höjd bolagsskatt till . I kraft av övriga politik behöver arbetsgivaravgifterna justeras något. För att finansiera viktiga satsningar på rehabiliteringsområdet för att uppnå en minskad sjukfrånvaro föreslås en andra karensdag. Därför regleras också arbetsgivaravgifterna . Detta beskrivs närmare i 2004/05:Sf359 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. 8Ökad miljörelatering av skattesystemet vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger alla i vårt samhälle incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete kallas grön skatteväxling. En ensidig skatteväxling begränsad till kan dock bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på till exempel energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar och att denna produktion i stället sker i andra länder med mindre miljöhänsyn. En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan. bedömer det inte lämpligt med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp. Istället bör industrin stimuleras till investeringar som ytterligare minskar de negativa miljökonsekvenserna av produktionen. är övertygade om att en grön skatteväxling behövs på en europeisk nivå för att bevara konkurrensneutraliteten mellan olika länder. bör verka för gemensamma miniminivåer för beskattning av miljöstörande verksamhet inom EU. En sådan utveckling skulle leda till att svenskt näringsliv skulle få stora konkurrensfördelar tack vare den anpassning som gjorts i för att minska utsläppen av miljöfarliga ämnen. I EU-sammanhang har tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. På grund av höga skattetryck är det enligt uppfattning angeläget att sänka skatterna, särskilt på arbete. Därmed stärks sysselsättningen långsiktigt, och skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks i stället för att, som den styrande s-, v- och mp-majoriteten ofta gör, låta skatteväxlingsresonemangen leda till ett allt högre skattetryck. De förslag som Socialdemokraterna, föreslår under benämningen grön skatteväxling leder till höjd beskattning för hushållen, utan att påverka miljöbelastningen. Socialdemokraternas och stödpartiernas politik drabbar samhällsekonomin asymmetriskt, vilket kan få stora negativa konsekvenser. Varken för de företag eller de hushåll som drabbas är exempelvis diesel eller bensin utbytbart mot mer arbete. Till detta kommer att skattehöjningarna på el, bensin och diesel sker i då priserna på el, bensin, diesel är mycket höga av andra skäl. Effekten blir ett fördelningspolitiskt hårt slag mot människor med låga inkomster, boende på landsbygd och med små möjligheter att välja en annorlunda livsstil än vad de har . För företag i servicesektorn höjs även elskatten. Istället för höjda skatter behöver sänkta skatter. anser därför att regeringens så kallade skatteväxling bör avslås för företagens, hushållens och miljöns skull. När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvis anpassas efter för debitering och uppbörd. Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt eget system. gäller nivåerna , och . har beslutat att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär bland annat att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt ska kunna sänkas till . Regeringen föreslog en sänkning av mervärdesskatten på böcker och tidsskrifter. hade länge drivit kravet på en sänkning av bokmomsen men vi ansåg inte att sänkt moms på tidsskrifter var den mest angelägna skattesänkningen. Denna syn kvarstår. Mervärdesskatten på tidskrifter bör därför återgå till . 10Beskattning av friskvård och motion Den ökande ohälsan är en av det svenska samhällets stora utmaningar. För att bryta trenden behövs flera förändringar i samhället bland annat i synen på rehabilitering och arbetslivets organisation men även i synen på friskvård och motion som är en viktig del i det förebyggande arbetet. Tyvärr är de samlade skatterna på friskvård och motion så höga att många, både arbetsgivare och enskilda, avstår från satsningar på friskvård. Dessutom är Mervärdesskattelagen så utformad att olika former av friskvård och motion beskattas olika beroende på vem som tillhandahåller den. Till exempel är momsen på massage som utförs av en legitimerad sjukgymnast som massage som utförs av en utbildad massör är . Att få instruktioner och hjälp med träning i en kommunalt driven motionsanläggning beläggs inte med någon moms, samma tjänst hos en privat driven motionsanläggning har sex procents moms. Men om instruktören eller tränaren kommer till ditt hem eller din arbetsplats och hjälper dig kan momssatsen bli . De olika momssatserna kan lätt snedvrida konkurrensen mellan olika aktörer. Dessutom är gränsdragningen mellan vad som ska beläggas med 6 procents moms och vad som ska beläggas med full moms på otydlig. När de nuvarande reglerna infördes anförde regeringen: "Genom att kommersiella tillhandahållanden av aktuella tjänster blir skattepliktiga kan en viss förändring av konkurrenssituationen uppstå. Den negativa påverkan skatteplikten därvid kan få för kommersiella subjekt torde dock bli obetydlig eftersom den med skatteplikten förenade avdragsrätten har ett för verksamheten i fråga betydande värde. Vid den nu föreslagna låga skattesatsen torde i stället många verksamheter inom området gynnas ekonomiskt av att beläggas med mervärdesskatt." 1996/97:10). Trots regeringens förhoppning har det kommit flera signaler från privata aktörer om att offentligt drivna motionsanläggningar inte konkurrerar på lika villkor. Förutom svåröverskådliga och, på vissa former av friskvård höga, momssatser, slår även inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna in skattekilar som får enskilda och företag att avstå från att göra friskvårdssatsningar. Den kostnad en arbetsgivare betalar för friskvård kan vara över sju gånger högre än vad den som utför tjänsten får ut ekonomiskt. tar många arbetsgivare ansvar för sina anställda genom erbjudande av friskvård av olika slag. Det är viktigt att incitament skapas för arbetsgivare att erbjuda sina anställda god tillgång till förebyggande insatser. Det är även viktigt att underlätta för enskilda att själva köpa friskvård i den mån arbetsgivaren inte erbjuder någon sådan. Enligt inkomstskattelagen är motion av mindre värde och av enklare slag skattefri om den betalas av arbetsgivaren och erbjuds all personal på ett företag samt utförs i egna eller hyrda lokaler. Till exempel så uppfyller årskort på ett gym kriterierna men inte medlemskap i en golfklubb. Förebyggande friskvård i form av till exempel massage eller träning med hjälp av en instruktör eller personlig tränare som ger råd och övervakar träningen är inte avdragsgillt, inte heller motion och friskvård som betalas av den enskilde. Med tanke på den situation vi nu befinner oss i, med historiskt hög sjukfrånvaro och ökad ohälsa i allmänhet, borde alla initiativ syftandes till ökad hälsa välkomnas. Därför anser att Utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskatter m.m. (Fi 2002:11) särskilt bör ges i uppdrag att granska momsreglerna för friskvård och motion i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och för att utreda möjligheten att alla former av friskvård och motion ska omfattas av den lägsta momssatsen. Dessutom anser vi att en utredning bör tillsättas för att se över reglerna i inkomstskattelagen vad gäller avdragsmöjligheter för arbetsgivare och enskilda för friskvårdssatsningar. Alternativ som bör belysas är dels möjligheten att utvidga den avdragsrätt som arbetsgivarna har , dels möjligheten att erbjuda inköp av friskvårdstjänster och motion på motsvarande sätt som man kan göra personalinköp av datorer, dels möjligheten för den enskilde att göra ett skatteavdrag mot förvärvsinkomsten för inköp av friskvårdstjänster och motion upp till ett värde av . 11.1Inför avdragsrätt för gåvor till ideella föreningar anser att det är en stor brist att är nästan ensamt om att inte tillåta skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och organisationer. Följden har blivit att i blir den ideella sektorn alltmer beroende av de offentliga budgetarna. Sannolikt skulle de totala resurserna öka för de ideella organisationerna om svenskar tilläts skänka pengar med avdragsrätt. föreslår därför att denna fråga utreds snabbt och att regeringen därefter återkommer till med ett förslag om hur avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer upp till 0,25 prisbasbelopp kan införas. Avdragsrätten införs från . 11.2Sänkt avdragsrätt för pensionssparande och början av innevarande decennium har det privata pensionssparandet ökat markant. Detta har skett både på gott och ont. anser att ett alltför stort ansiktslöst ägande kan ha en negativ inverkan på svenskt näringsliv. Företagen behöver intresserade och aktiva aktieägare, även småsparare. Visserligen ska pensionssparande stimuleras, men nuvarande nivå som är 0,5 prisbasbelopp kan justeras ned något. Genom de inkomstskattesänkningar som föreslår kan en större del av hushållssparandet kanaliseras till direktägande i näringslivet och nyföretagande. 11.3Halverad inkomstskatt för personer över 65 - höjt grundavdrag för pensionärer anser att den svenska arbetsmarknaden är alltför rigid och statisk. Antalet personer som vill pensionera sig tidigt ökar och den reella pensionsåldern är i närheten av . Vi tror att det existerar en destruktiv åldersdiskriminering på arbetsmarknaden som får många äldre att vilja lämna arbetslivet tidigare än man kanske önskar, både av ekonomiska och sociala skäl. tror tvärtom att äldre personer har ett unikt bidrag att lämna på arbetsmarknaden med sin erfarenhet. Därför föreslår vi Kristdemokrater att inkomstskatten halveras genom en femtioprocentig skattereduktion för personer med förvärvsinkomst som fyllt . Detta ökar möjligheterna markant för arbetsgivare och arbetstagare över 65 att komma överens om en fortsättning av anställningen. För personer som gått i pension föreslår ett kraftigt höjt grundavdrag om . Halva detta grundavdrag ska införas . Det innebär mer för alla pensionärer 11.4Enklare regler för skatteinbetalningar I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framför allt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt taxeringslagen 5 kap. 5 § närmare angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad momsbetalning och anser att den dag som inbetalning sker ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. Byggmomsens negativa betydelse för byggandet har uppmärksammats i alltfler sammanhang. Bland annat gick Socialdemokraterna till val på uppmärksammade löften om sänkt byggmoms för vissa typer av bostäder. Att detta stannade vid ett löfte, och att regeringen i stället infört ännu ett stöd med komplicerat ansökningsförfarande, gör det än mer väsentligt att den av redan tidigare föreslagna verkliga byggmomssänkningen genomförs. EU-regler medför dock svårigheter att införa en lägre moms på byggande. bör därför begära att regeringen agerar inom EU för att möjliggöra en sänkning, såsom skett för andra varor. Tillsvidare bör skattesänkningen på byggandet lösas genom att fastighetsägaren efter deklaration erhåller en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, d.v.s. av byggkostnaden. En sådan skattereduktion skulle fungera på samma sätt som sänkt moms genom att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej. Den skulle vara en del av skattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade till byggsektorn. Den föreslagna skattereduktionen kostar staten . Genom skattereduktionen skulle den socialdemokratiska regeringens tidsbegränsade, krångliga och svårförutsägbara investeringsstöd för hyresbostäder kunna avskaffas, såväl det som infördes som det som trädde i kraft . föreslår därför en minskad skatt på nyproduktion av alla lägenheter i flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Den svarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändrar affärsmoralen på ett negativt sätt. Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgå till . Det totala skattefelet beräknas ligga på i storleksordningen . I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför anslår mer än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter bl.a. av revisorer visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt. föreslår totalt utöver regeringen till skatteförvaltning och uppbörd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med . Senast i betänkande SkU 2002/03:11 slog skatteutskottet fast att reklamskatten ska avvecklas. Därtill anvisade skatteutskottet med vilken metod reklamskatten ska avvecklas. anser att det är av yttersta vikt att fria svenska medier ska kunna verka. Att ett av fattat beslut ignoreras av regeringen i en så viktig fråga är allvarligt. yrkar att regeringen verkställer det av tidigare fattade beslutet och återkommer till med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. anser att den socialdemokratiska regeringen på ett allvarligt sätt misslyckats med att integrera svensk alkoholtradition och alkoholpolitik med övriga . De införselkvoter som finns för privatpersoners import av alkohol gör det helt omöjligt att med hjälp av Systembolaget föra någon effektiv alkoholpolitik värd namnet. anser därför att införselkvoterna ska sänkas för att stoppa den alkoholflod som rinner in i . måste verka för att alkoholfrågan ska bli en folkhälsofråga i stället för som enbart en jordbruksfråga och en handelsfråga. föreslår att införselkvoterna sänks till starksprit, vin och starköl. Detta förslag har som sidoeffekt att statens finanser stärks då efterfrågan på alkohol återigen hamnar i Systembolaget och alkoholskatter kan tas ut för en större del av konsumtionen. Detta är helt rimligt då denna skatt om äts upp av de vårdkostnader som alkoholskadorna trots allt medför. Enligt uppgår denna effekt till . har iakttagit en ny och mycket striktare tillämpning vad gäller beskattning av stiftelser med kvalificerat allmännyttigt ändamål. Detta har medfört att stiftelserna inte längre anses som begränsat skattskyldiga, vilket medfört betydande svårigheter för stiftelserna att fullfölja sina verksamheter. För att stiftelserna skall åtnjuta skattefrihet, förutsätts att användningen av dess medel har varit av sådan kvalificerad allmännyttig natur som avses i 7 kap. 4 § IL. De kriterier som krävs för skattefrihet är relativt allmänt hållna. Det sammanhänger med (se prop. 1942:134, s. 46) att skattefriheten är avsedd att omfatta sådana stiftelser och även andra rättssubjekt som verkar på områden, inom vilka positiva insatser från det allmännas sida anses ofrånkomliga i den mån de inte, tack vare enskildas intressen, befinns överflödiga. verksamhet har många stiftelsers möjligheter att verka på ett bra och ändamålsenligt sätt kraftigt försämrats. Meningen har varit att lagstiftningen och rättstillämpningen skall kunna anpassas till samhällsutvecklingen. Därvid ska således en stiftelses insatser vid olika tillfällen kunna bedrivas och anpassas med beaktande av hur samhällets olika stödinsatser inom välfärdsområdena når utsatta grupper. Den praxis som skattemyndigheten tillämpat har således uppfattats som en fortlöpande anpassning till den rådande synen och situationen i samhället. anser att den utveckling som uppstått för en rad stiftelser som tidigare betraktats som kvalificerat allmännyttiga och därmed begränsat skattskyldiga är djupt felaktig. Vi yrkar därför att regeringen skyndsamt utreder det skatterättsliga läget för stiftelser som med tidigare hävdvunnenhet fått vara begränsat skattskyldiga så att de allmännyttiga stiftelsernas verksamhet ska kunna räddas. 11.10 Tjänstledighet och pensionsavgiftsskyldighet När en statligt anställd beviljas tjänstledighet, t.ex. för upprätthållande av en anställning hos en annan, icke-statlig arbetsgivare, betalar båda arbetsgivarna in pensionsavgifter för den anställde utan att någon samordning görs p.g.a. olika pensionsinrättningar för stat, kommun och privata arbetsgivare. Detta är inte rimligt och kan dessutom få negativa konsekvenser för den anställde. Det rör sig om kännbara belopp för arbetsgivaren som därmed tvingas betala pensionsavgifter för en anställd utan att denne utför något arbete för arbetsgivaren och för vilken en annan arbetsgivare betalar pensionsavgifter kopplat till utfört arbete. Det ligger nära till hands att tänka sig att detta förhållande leder till att statliga arbetsgivare blir restriktiva i att bevilja tjänstledigheter för prövandet av annan icke-statlig anställning. yrkar att regeringen i samråd med arbetsmarknadens parter inom det statliga området verkar för en samordning av arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vid tjänstledighet för upprätthållande av anställning hos annan, icke-statlig arbetsgivare. 11.11 Studenters skattskyldighet vid uppbärandet av stipendium När en student åtar sig ett uppdrag - t.ex. som studentföreträdare i en fakultetsnämnd - och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget, blir studenten skattskyldig även för skattefria stipendier som studenten erhåller. Detta ställer till stora problem för de studenter som aktiverar sig och motverkar universitetens och högskolornas strävan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen. Det innebär att studenten ifråga under innevarande osch de därpå följande tvååren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t.ex. för resebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskaplig konferens. Dessvärre gör skattemyndigheterna i olika tolkningar av lagstiftningen. anser att det är angeläget att regeringen utreder dessa nämnda förhållanden och om det är nödvändigt återkommer till med lagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avstå från att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier till studenter. Tabell 12.1 skattesänkningar 2005-2007 Hushåll (1111) Höjt grundavdrag med för alla pensionärer ( => 100 resp. /mån i sänkt skatt 06 och 07) -1,85 -4,00 Halverad inkomstskatt för förvärvsinkomster för alla 65+ -1,20 -1,30 Nej till regeringens höjning av grundavdraget -1,30 -1,30 -1,30 Förvärvsavdrag på mot kommunalskatt på PGI-anställning -16,10 -17,00 -17,80 Avvecklad värnskatt: En fjärdedel bort 2006, halva bort 2007 -0,98 -2,05 Sänkt skatt för alla i st.f. avdragsrätt för fackföreningsavgifter Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl privat barnomsorg & ROT- tjänster) -2,40 -2,40 -2,40 Avgår: S förslag till tillfälligt ROT-avdrag Milavdrag (nej till skatteväxling) Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto -0,05 -0,05 -0,09 Ökade inkomster netto tfa barndagar Reducerad avdragsrätt för pensionssparande, av ett pbb avdragsgillt Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer -0,20 -0,20 Företag (1121) Effektiv bolagsskatt (nominell) Nej till räntebeläggning av periodiseringsfonder -1,50 -1,90 -2,60 Införande av riskkapitalavdrag (Tak 100') -0,04 -0,10 -0,10 Avvecklad dubbelbeskattning på utdelning: Fysiska personer halv 2007 -4,10 Juridiska personer: senarelagd avveckling Interaktionseffekt tfa höjd bolagsskatt Kapitalvinstskatt privatbostäder (vid avvecklad fastighetsskatt) Ingen rätt till återköp av egna aktier -25,70 -23,80 -24,40 fastighetstaxeringsvärden: skatt 2006, 2007 -2,30 -3,40 -4,10 Avgår: regeringens höjning av fribelopp Avgår: Inget behov av begränsningsregel i förmögenhetsskatten Nej till reducerad nedsättning av socialavgifter -0,42 -0,42 -0,42 Skatt på bostadsbyggande, varor och tjänster Sänkt skatt på bostadsbyggande motsvarande halverad byggmoms -1,58 -2,03 -2,80 Avgår: Regeringens tillfälliga skattelättnad för vissa byggtjänster Generell moms () på tidskrifter