ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T230 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om att införa ett för heltäckande riksresekort. För att resa kollektivt över länsgränser och ofta mellan olika former av kollektivtrafik, såsom buss, tåg, spårvagn, tunnelbana eller färja behövs olika slags betalmedel. Betalmedlen kan vara biljetter eller kuponger, vilka varierar över länsgränserna. Om man arbetar på flera orter blir man tvungen att ha flera olika biljetter. Detta faktum befrämjar inte kollektivtrafikutnyttjande. Införandet av ett riksresekort skulle underlätta kollektivtrafikresandet, som är en av förutsättningarna för att minska biltrafiken och ett led i att genomföra det långsiktigt, hållbara samhället. Ett riksresekort skall vara heltäckande för hela och gälla för all persontrafik på land och till sjöss. Kortet bör ha formen av ett kontokort. Den resande sätter i förväg in ett belopp för kommande resor på kortet. Kortet skall kunna återladdas med nya belopp, då kortet är tomt. Beloppet väljer den resande själv beroende på sitt resandebehov. bör indelas i två resandezoner, där en zon omfattar tätortstrafik och den andra zonen landsbygdstrafik. All kollektivtrafik, som går på landsväg, järnväg och vattenleder, bör omfattas av riksresekortet. En halvering av nu gällande zonpriser i tätort föreslås och ett pris per kilometer på landsbygd, vilket skulle kunna gälla för järnväg och också för vattenleder. Resans längd och pris registreras och ett riksresekontor ersätter trafikbolaget på grundval av inlämnade redovisningar för utförda resor. En utredning, som visar på möjliga fördelar med ett riksresekort för att befrämja kollektivtrafiken och miljön, är önskvärd. I utredningen bör möjligheterna för framtida platsreservationer via automater på järnvägsstationer och buss eller båtterminaler, återladdningsservice i närbutiker, kiosker eller bensinstationer ingå. Ekonomiskt kan ränteinkomster tillgodoräknas administration o.dyl. för riksresekortet, och en överstyrning av resanden från privatbilism till kollektivt resande minskar tryck och krav på vägnätet och bör också minska antalet trafikolyckor, vilket innebär lägre sjukvårdskostnader. Borttagen moms på kollektivtrafik stimulerar också densamma.
mot · GS02T231 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en upprustning av och en uppgradering av vägen till . , även kallad Via Lappia eller , från till går genom inland. Inom det vidsträckta område där vägen passerar finns en enorm potential för tillväxt och utveckling. En upprustning av - liksom av den unika järnvägen i hela dess längd - är därför en nyckelfråga för att ge det glesbebyggda inlandet bättre förutsättningar att ta vara på sina stora framtidsmöjligheter. Bra väg- och järnvägskommunikationer kan bli den pulsåder som denna stora region så väl behöver. har stor betydelse för näringslivet i inlandet. Det handlar om framtiden för såväl tillverkande företag som för besöksnäringen och andra tjänsteföretag. Att regeringen utlovar en upprustning av vägen från till för att stärka Saabs konkurrenskraft är självfallet mycket positivt, men det är viktigt att upprustning sker hela vägen upp genom inlandet till i . Bra kommunikationer är exempelvis A och O för att turismen ska kunna utvecklas och dra in de stora inkomster till dessa vackra bygder som är fullt möjliga. Underhållet av är eftersatt och det krävs nu en systematisk upprustning av vägen i hela dess längd. Utarbeta en femårsplan för upprustning av hela och uppgradera vägens status genom att göra den till ! Det är () som beslutar om Europavägsklassning. Från början behöver inte en väg som klassificeras som uppfylla alla de krav som ställs. Om ett land har för avsikt att rusta upp en väg kan uppklassificeringen göras ändå. har inte regeringen och riksdagsmajoriteten varit beredda att ställa upp bakom målsättningen att rusta upp så att det är möjligt att ansöka om Europavägsklassning. är det att ändra denna negativa inställning. upprepade ett enigt Inlandsting, samlat i , kravet på Europavägsstatus på . Tinget underströk att detta skulle skapa en sammanhållen från till och vidare genom och till . Den unika vägen skulle då bättre än lyftas fram som en alternativ nordsydlig resväg genom det svenska inlandet. "Det är en enkel, billig och självklar regionalpolitisk insats som ger betydande effekter för det hårt drabbade Inlandet", skriver tinget i ett uttalande.
mot · GS02T232 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta också bli . måste själva kunna bestämma över vår tid. Det borde snart vara moget att sluta vrida fram klockan och vrida tillbaka den . De som jobbar natt när det går är alltid glada för att de får jobba mindre den natten. Glädjen är inte lika stor när klockan skall vridas tillbaka och man då får jobba extra. Mycket tid går åt att ställa om alla klockor, inte minst i offentliga lokaler, både vår och höst. är det många människor som kommer för sent på grund av att de missat övergången . Och händer det i stället att många kommer för tidigt därför att de missat att vrida fram klockan . Många personer har rutiner och inrutade vanor som faktiskt gör att de får problem att ställa både vår och höst. Många små barn har redan hunnit bli vanemänniskor och vaknar , deras föräldrar uppskattar säkert inte att bli väckta tidigare än vanligt. Det är också vetenskapligt bevisat att minskad ljustillgång ökar antalet depressioner i samhället. Därför upplevs det inte som särskilt positivt att ställa tillbaka klockan då detta innebär att eftermiddagarna mörknar tidigare. Även om det blir ljust såär det oftast mörkt när man går till jobbet och mörkt när man kommer hem ifrån jobbet eller skolan. Därför tror vi att införande av skulle ha en gynnsam effekt på folkhälsan eftersom fler kan tillgodogöra sig den extra ljusa timmen än . Förhoppningsvis skulle detta också bidra till att människor vistades mera ute, vilket även det är ett steg mot ökat välbefinnande.
mot · GS02T233 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om cykelleder påÖland. Turismen är viktig för . Här finns mycket att erbjuda besökarna i form av rekreation och intressanta natur- och kulturupplevelser. Att cykla har blivit en populär semesteraktivitet. lämpar sig mycket väl för cykelsemester. Det platta landskapet gör att det är lätt att cykla påön. Genom att cykla får man närkontakt med vackra natur och rika kulturmiljö. Men tyvärr är vägarna dåligt anpassade till cykling. Bilister och cyklister är tvungna att i stor utsträckning färdas på samma vägbanor. Av trafiksäkerhetsskäl är det mycket otillfredsställande främst när det gäller öns större vägar. En konsekvens är dessutom att blir ett mindre lockande alternativ för cyklisterna, vilket turistnäringen förlorar på. Det är både ett statligt och ett kommunalt ansvar att det sker en ordentlig utbyggnad av cykellederna påÖland och att de skiljs från vägtrafiken på framför allt de större vägarna. Ett intressant projekt är att använda banvallen till den nedlagda järnvägen. bör ges i uppdrag att genomföra anläggandet av ett antal cykelleder påÖland.
mot · GS02T234 · 2004-09-22 00:00:00 — Vägar i norra län tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslagen till drift och underhåll av vägnätet för väg 767 mellan Hjulsjö och . läns norra del omfattas bl.a. av mycket skog och glesbygd. Vägnätet dras med stora problem. Väg 767 mellan Hjulsjö och är den viktigaste vägen för norra länsdelen. Vägen ger människor i regionen en möjlighet till arbetspendling till ett område där det finns 43 000 invånare. Behovet av upprustning av väg 767 är mycket stort och har varit eftersatt . Vägen är viktig för den befolkning som bor i området, då det är den enda väg de kan välja för att åka till södra delen av länet. Väg 767 trafikeras av mycket tung trafik. Transporter sker av både timmer och explosiva varor. Ju sämre vägen är desto farligare och större risk är det att det inträffar olyckor med svåra konsekvenser. Allt hör ihop, om inte förutsättningarna ges till boende på landsbygden utarmas den. Det måste finnas vägar som går att åka på, inte som det nu ser ut på alltför många ställen i - en massa puckelpister. För landsbygdens befolkning kan man tydligt se vilka vägar som är enskilda och vilka som sköts av . De enskilda vägarna underhålls ofta på ett mycket föredömligt sätt. Om "nollvisionen" ska kunna nås, måste underhållet på mindre vägar, d.v.s. de vägar som är utanför Europavägarna, kraftigt höjas. Det kostar mer att låta vägarna förfalla än att underhålla på rätt sätt. Att uppnå en nollvision innebär inte bara att köra med låga hastigheter, det innebär också att våra vägar ska vara säkra att trafikera. För att vägen ska kunna anses som säker måste den förbättras och rustas upp. och har vid träffar diskuterat de planer som finns för väg 767. Planer som än inte finns täckning för, då det ständigt prioriteras om. För att upprustningen av den viktiga vägen 767 i norra län ska erhålla en lösning, är det av mycket stor vikt att frågan finns med vid regeringens fördelning av infrastrukturmedel.
mot · GS02T235 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av den i körkortslagen tillåtna gränsen på för dragbils och släpvagns sammanlagda totalvikt för B-körkort. Körkortslagens 5 § reglerar vilka förarbehörigheter som gäller för särskilda fordonstyper. Det vanliga B-körkortet gäller för "personbil med totalvikt av högst och lätt lastbil samt enbart ett lätt släpfordon som är kopplat till sådana bilar". Detta innebär att både dragbilens och släpvagnens sammanlagda totalvikt får vara maximalt . Denna viktbegränsning gjordes för då bilarna inte var lika tunga som . Många nytillverkade bilar, såsom till exempel jeepar och liknande bilar, har en totalvikt på ca . De flesta väger över och kan därför alltså inte dras med en jeep om föraren inte har BE-körkort. Samma problem kan lätt uppstå med hästsläp. Regeln att ett släpfordons totalvikt inte får överstiga dragbilens tjänstevikt bör förbli oförändrad, men det är rimligt att gränsen för de båda fordonens sammanlagda totalvikt höjs. Inte minst eftersom trafiksäkerheten kan äventyras när en förare tvingas använda en mindre bil för att undvika att överskrida totalvikten för B-körkort. Det är därför viktigt att reglerna ändras och anpassas till de moderna och säkrare fordon som finns .
mot · GS02T236 · 2004-09-23 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag om skattefinansiering av isbrytarservicen. Med hänsyn till våra klimatförhållanden är isbrytning en oundgänglig verksamhet för att medge vintersjöfart på framför allt hamnarna efter och i . Vissa svåra vintrar krävs isbrytning även i andra sydligare delar av landet. har kunnat svara upp till målsättningen att genom isbrytningsservice ge förutsättningar för året runt sjöfart på alla viktiga svenska hamnar. Denna pålitlighet i villkoren för vintersjöfart har varit av avgörande betydelse för bl.a. den svenska skogsindustrins exportskeppningar, som kunnat byggas upp på effektiva sjötransportsystem. Den svenska infrastrukturen till sjöss - i stort sett verksamhetsområde - finansierar, till skillnad från vad som gäller i övriga , fullt med avgifter på sjöfarten. innebär de principer som lagt fast för avgiftssystemets utformning, att enhetliga farledsavgifter skall tas ut oberoende av kostnaderna för det enskilda farledsavsnittet eller kustområdet. I praktiken innebär detta att de trafikstarka delarna av landet -väst- och sydkusten - får bära kostnader som i allt väsentligt hänför sig till andra delar av landet. Isbrytningen är det tydligaste exemplet på detta. Isbrytningen har självfallet stor regionalpolitisk betydelse för . Detta var också anledningen till att statsmakterna fram till finansierade denna verksamhet över statsbudgeten. har emellertid successivt alltmer av kostnaderna för isbrytningen flyttats över till avgiftsfinansiering, dock utan att några särskilda isavgifter tas ut. finansieras hela isbrytarverksamheten med farledsavgifter. Kostnaderna för isbrytningen varierar med hänsyn till vintrarnas svårighetsgrad och uppgår till . Dessa kostnader bärs till stor del av sjöfarten på våra väst- och sydkusthamnar. Denna kostnadsbelastning, i kombination med den i jämfört med andra europeiska länder höga avgiftsbelastningen på sjöfarten, leder till att de svenska hamnarna får allt svårare att konkurrera med utländska hamnar. Särskilt för och den transoceana trafiken är konkurrensen mot de stora nordeuropeiska hamnarna mycket hård, vilket kan leda till att godset omlastas i kontinenthamn och vidaretransporteras till i feedsystem till lands eller sjöss. Sådana transportlösningar innebär sannolikt merkostnader för transportköparna och kan dessutom antas leda till ökade samhällsekonomiska kostnader i form av bl.a. högre miljökostnader. Mot bakgrund av detta perspektiv och med hänsyn till inbrytningens stora regionalpolitiska betydelse för Norrlandssjöfarten och därmed den svenska basindustrin anser vi det rimligt att betydande delar av kostnaderna för isbrytningen avlastas dagens avgiftsfinansiering och i stället tas över statsbudgeten. Det finns anledning att överväga former för att premiera sådana fartyg som minskar kraven på statens isbrytarresurser.
mot · GS02T237 · 2004-09-22 00:00:00 — Biljettpriser för skolklasser i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder från SJ för att förbättra de ekonomiska möjligheterna för skolklasser från att företa studieresor till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra s.k. klassbiljett för tågresor i . Innan man införde TIM-systemet i kunde en klasslärare från exempelvis , eller köpa en klassbiljett för sin klass inför ett studiebesök i huvudstaden, varvid kostnaden för den enskilde eleven uppgick till för en tur- och returbiljett. Detta förutsatte att man reste , vilket oftast sammanföll med skolornas önskemål om restider. har denna möjlighet omöjliggjorts. kan ungdomar resa till på lågpristider för / enkel resa, men antalet avgångar under lågpristid har minskat. En återinförd så kallad klassbiljett skulle avsevärt underlätta för skolklasser från att resa på studiebesök till , för att där ta del av det stora kulturella utbudet och företa intressanta och meningsfulla studiebesök. Vissa skolor har möjlighet att subventionera studieresor, men såär tyvärr inte fallet på de flesta av regionens skolor. Det finns många elever vars ekonomiska situation omöjliggör deltagande där egen finansiering förutsätts. Detta medför för dessa en känsla av utanförskap och isolering. SJ, som är ett helägt statligt bolag och som dessutom har monopol på tågtrafiken mellan exempelvis och , borde medverka till att göra barn och ungdomar till vana kollektivtrafikanter och tågresenärer genom att möjliggöra deras studieresor till . En återinförd klassbiljett skulle på ett avsevärt bidra till detta.
mot · GS02T238 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nya bilar skall utrustas med alkolås. Beslutet om Nollvisionen i trafiken togs i 1997. Olika trafiksäkerhetsåtgärder har vidtagits men än har vi långt kvar till målet. En mycket viktig faktor för att uppnå Nollvisionens mål är att förhindra rattonykterhet. görs cirka 14.000 bilresor i vårt land med förare som är så alkoholpåverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Ett sätt att minska dessa bilresor är att införa krav på alkolås i alla bilar. Man räknar med att 150 personer, vilket är av dem som dödas i trafiken, härrör ifrån olyckor med alkoholpåverkade förare. Dessutom skadas cirka 1.000 personer. Trots dessa mörka siffror görs det för lite för att komma tillrätta med problemen. Ett bra sätt att undvika olyckor med alkoholpåverkade förare är att motverka att en alkoholpåverkad person över huvud taget sätter sig bakom ratten. Dessutom måste informationen i skolan och i körkortsutbildningen förstärkas. Ett första steg borde vara att kräva alkolås i skolskjutsar och i bilar som transporterar farligt gods. Dessutom borde alla nya bilar utrustas med alkolås. Kostnaden för alkolås skulle bli betydligt lägre om de installerades i bilen när den tillverkas. finns det många myndigheter, företag och kommuner som ställer krav på alkolås vid upphandling av transporter. Detta är särskilt viktigt vid skolskjutsar och andra persontransporter.
mot · GS02T239 · 2004-09-20 00:00:00 — Planeringsprocessen för stora infrastrukturprojekt tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att se över rutiner och regelverk för planeringsprocess och igångsättningstillstånd i samband med stora infrastrukturprojekt. Många miljarder satsas på att bygga ut och förbättra vägar och järnvägar i landet. Trots en stor byråkrati och omfattande regelverk händer dessvärre då och då att stora byggprojekt sätter igång för att senare avbrytas därför att en överprövning i högre instans stoppar projektet. Projektet blir stillastående under längre eller till ofta mycket höga kostnader. Ett sorgligt exempel på ovanstående är det pågående bygget av järnvägsbro över Ljusnan vid Edänge i . En efterlängtad och viktig förbättring av Norra stambanan söder om inleddes då började byggandet av en ny bro över Ljusnan vid Edänge. Regeringen hade då avslagit ett flertal överklaganden av järnvägsplanen samt gett klartecken att starta bygget. Olika åsikter har funnits om bästa alternativet för en sträckning, men när beviljade tillstånd att påbörja arbetena påbörjades projektet enligt planering till en beräknad kostnad av . Arbetet kom igång och många miljoner förbrukades i projektet då Regeringsrätten oväntat tvärstoppade bygget . Maskinerna stannade och 50 byggarbetare fick gå hem. Området vid och ligger i ett Natura 2000-område, som skyddas genom ett EU-direktiv, vilket var motivet för byggstoppet. Stilleståndet kostade per dag det stod stilla. Mångmiljonbelopp gick förlorade stilleståndet varade. Det är för allmänheten fullkomligt obegripligt hur ett ärende av den här omfattningen kan hamna i en situation som denna. För allmänheten framstår det som ett otillständigt slöseri med skattepengar. Mot bakgrund av det dyrbara avbrott som drabbade järnvägsprojektet i Edänge är det enligt min mening, angeläget att snabbt och förutsättningslöst se över regeringens och ansvariga myndigheters rutiner och regelverk i samband med planering och igångsättningstillstånd för stora infrastrukturprojekt som detta. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02T240 · 2004-09-20 00:00:00 — En statlig hamnpolitik och satsning på tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en statlig hamnpolitik och en satsning på hamnen i . Effektiva och miljövänliga godstransporter är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft och för att på ett bra sätt länka till den globala ekonomin och varuutbytet. I detta system har landets hamnar en viktig roll att spela. Därför är en offensiv statlig hamnpolitik som gör det möjligt att skapa starka transport- och logistiknoder. Hamnarna måste kopplas samman med i första hand motorväg och järnväg men gärna också med flygtrafiken för att fungera på ett optimalt sätt och inte bli flaskhalsar i transportsystemet. Därför är det viktigt att staten pekar ut de kustomården som ska prioriteras och där dessa förutsättningar finns och/eller ska förbättras. Söder om finns en av de hamnar som bör ges en framträdande position i en statlig hamnpolitik. Att satsa på hamnen i ger en bra miljö- och transportekonomi. Den kan tillsammans med andra hamnar, exempelvis i , avlasta stora transportproblem som både härrör från de begränsningar som finns i vägnätet och i skärgården. hamn har ett mycket centralt transportgeografiskt läge vilket gör att man har goda möjligheter att ta del i den ökade handeln med och . Detta kan kopplas samman med närheten till de 3 000 000 svenska konsumenter och tiotusentals företag som finns i . Kopplingen till andra transportslag är dessutom god för hamn. En satsning på hamn ger därför en bra miljö och transportekonomi till rimliga investeringskostnader, inte minst i jämförelse med satsningar i vilket bara ytterligare skulle försvåra trafik- och miljöbelastningen i . Av ekonomiska, miljömässiga och tidsmässiga skäl är en satsning på ett klokare alternativ. finns redan det mesta av infrastrukturen i /och området har kapacitet för ökade godsströmmar även om en kraftig utveckling kommer att medföra vissa investeringsbehov vad gäller anslutande väginfrastruktur. Därför bör en offensiv statlig hamnpolitik kombineras med satsningar på .
mot · GS02T241 · 2004-09-15 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning om bilens betydelse. I stora delar av vårt land är avstånden så stora att det är svårt att få till stånd tillfredsställande kollektiva trafiklösningar. Detta gäller inte minst i mitt hemlän . Ett exempel på detta är att om man som föreningsaktiv i länet har ett sammanträde i kommun och bor i kommun såär sträckan tur och retur. av all trafik i landet går på våra vägar och åtta av tio persontransporter i görs i egen bil. Förutom arbetsresor krävs egen bil för äldre, sjuka, handikappade och arbetslösa för att tillfredsställa deras behov av varjehanda inköp och annan service. Barnfamiljer har dessutom stora behov av ett eget transportmedel för barnens transporter till och från förskola, skola och fritidsaktiviteter, men också för att klara av inköp vid stormarknader. Utvecklingen går mot alltfler kvinnliga bilförare - ofta ensamstående med barn - vilket breddar bilden ytterligare. Det finns makthavare och opinionsbildare, som utgår ifrån att bilen är något av ondo, en mjölkko och lyxvara som ingen egentligen behöver. Därför anser de att det är befogat att försvåra för bilismen genom höga skatter och andra pålagor kombinerat med ett uttalat förakt mot vägbyggen. Verkligheten ser dock i högsta grad annorlunda ut än vad dessa opinionsbildare tycks tro. Tillgång till en bil är för många svenskar en absolut nödvändighet för att förenkla vardagen och ge möjlighet att bo där vi vill. Rätten till fri rörlighet är en grundbult i vårt samhälle. Kollektiva lösningar på samhällsproblem är sällan perfekta för den enskilde. Möjlighet att kunna välja avgångstid, färdväg, medpassagerare och bagagemängd främjar effektiviteten för den enskilde och ökar möjligheterna att kunna bestämma över den egna situationen. Rätten till fri rörlighet hämmas av att bensinpriset är så högt i . En genomsnittsbilist tankar . Med ett literpris på kostar det genomsnittsbilisten varav är skatt. Mer än två tredjedelar av det pris vi som konsumenter betalar för bensin är alltså skatt. De stora avstånden och bristen på kollektivtrafik i de norra delarna av landet gör att befolkningen där ofta har behov av att köra bil längre sträckor än genomsnittsbilisten. Detta medför att hushållens ekonomi i norra tyngs ytterligare av det höga bensinpris som den höga bensinskatten resulterar i. Bilen måste erkännas som en nödvändighet i vårt land. När det gäller det samlade uttaget av beskattning och andra pålagor på bilismen måste grundtanken vara att den genomsnittlige medborgaren ska ha råd att ha bil. Därför vill jag att det i görs en utredning för att belysa vilken betydelse bilen och bilismen har i dagens samhälle.