ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr277 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidragen till studieförbunden. I en granskning från har framkommit kritiska synpunkter på sätt att fördela statliga medel. Bedömningen från är att sätt att beräkna statsbidraget missgynnar de förbund som ökat omfattningen av sin verksamhet snabbt. Basbidraget beräknas på ett genomsnitt av genomförda studietimmar. Det innebär att studieförbund med en växande verksamhet missgynnas i förhållande till studieförbund med en minskande verksamhet. () finns med bland de studieförbund som sett sin studieverksamhet växa under , men de har en negativ effekt av genomsnittsberäkningen av statsbidragen. SISU:s verksamhet riktar sig till stor del till ungdomar. Idrottsrörelsen når också både flickor och pojkar med sin studieverksamhet. Regeringen bör uppmärksamma och vidta åtgärder för att inte studieförbund med växande verksamhet skall drabbas av nedskärningar på grund av ekonomiska regler.
mot · GS02Kr278 · 2004-09-29 00:00:00 — Regionala musikverksamheten i län tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma ekonomiska förutsättningar för den regionala musikverksamheten i län. län är ett av de län som inte har samma ekonomiska förutsättningar som övriga län när det gäller statligt stöd till den regionala musikverksamheten. Detta förhållande har påtalats . kulturutskott, och har uppvaktats. De uppvaktande har mött förståelse, men tyvärr har det stannat vid det. Det är svårt att förstå varför den här orättvisan inte rättas till. bör därför ge regeringen till känna att när det gäller statens stöd till den regionala musikverksamheten ska alla län ha samma ekonomiska förutsättningar.
mot · GS02Kr280 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av stödet till kulturtidskrifter. Även relativt små tidskrifter kan spela en stor roll för opinionsbildningen och det offentliga samtalet. Denna funktion som kulturtidskrifterna spelar i samhället har försummats såväl inom forskning som i mediepolitik. Flertalet utgivare utgår från ett gemensamt intresseområde. Det kan vara en grupp invandrare, ungdomar eller forskare som saknar forum som förmedlar just deras erfarenhet och kunskap. Den främsta drivkraften är mötet med läsekretsen, att bli delaktig i den offentliga debatten, snarare än att uppnå en viss storlek på upplagan. blir arbetet med tidskriften och de publicistiska och informationstekniska frågor som därigenom väcks till en praktisk lektion i yttrandefrihetens innehåll och betydelse. Dess syfte och funktion är på så vis dubbel. Utöver att vara ett redskap för kunskap och reflexion är den också en väsentlig del av den icke-institutionella offentligheten. Att värna om kulturtidskriften ett värnande om demokratin och yttrandefriheten. fungerar även som ett viktigt forum för både nya och etablerade skribenter, författare, illustratörer, fotografer och grafiska formgivare. Det är i kulturtidskriften som många av dessa ges möjlighet att debutera, utveckla sin förmåga och fördjupa sig inom ett ämne på egna villkor. De har visat sig skickligare än många andra medier på att ta vara på det mångkulturella möjligheter. Såväl på tidskriftsredaktionerna som i spalterna, genom de debatter som initierats och de röster som fått komma till tals, har kulturtidskrifterna visat sig gå i spetsen för interkulturell dialog. De bidrar, trots att det sällan är deras uttalade målsättning, till integrationen i samhället. När stödet till kulturtidskrifterna infördes var det för att ge samma stöd som dagspressen fick. Båda stöden har yttrandefriheten som det främsta incitamentet. har stödet urholkats på olika sätt. I budgetpropositionen beräknas en förstärkning av utvecklings- och distributionsstödet med . Det är bra, men det behövs en översyn och ett samlat grepp av stödet till kulturtidskrifterna.
mot · GS02Kr293 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av internationella idrottsevenemang i . I budgetpropositionen 2002/03 skrev regeringen: "I en hård internationell konkurrens om att få stå som värd för betydelsefulla internationella idrottsevenemang bör staten på olika sätt stödja idrottsorganisationerna som önskar arrangera sådana evenemang. Sådana evenemang kan förväntas bidra till en ökad internationell uppmärksamhet på . Regeringen avser därför att närmare undersöka förutsättningarna för ett sådant stöd." Det torde råda en allmän enighet om det positiva i att få stora idrottsevenemang till . Ett stort antal undersökningar visar att de, förutom den ökade uppmärksamheten, ger betydande intäkter till såväl den arrangerande kommunen som staten. Och självklart skänker alla idrottsintresserade svenskar glädje och stolthet. Senaste goda exemplet på detta var arrangemanget av i orientering i . Trots den samhällsnytta de stora evenemangen gör på olika plan är det oftast den arrangerade idrottsorganisationen berörd kommun som ensam tvingas stå för riskerna. Ett exempel är i , som enligt den gjorda utvärderingen genererade avsevärda samhällsintäkter men ändå medförde ett stort ekonomiskt avbräck för . Denna situation har lett till att många idrottsförbund säger sig vara tveksamma till att söka arrangörskap för stora internationella mästerskap eftersom de inte vill riskera sin framtida verksamhet. Med tanke på evenemangen samhällsbetydelse bör de inte betraktas enbart som en fråga för idrotten och idrottspolitiken utan snarare som en näringspolitisk fråga. Det innebär att alla berörda parter - idrottens organisationer, besöksnäringen, kommunerna och staten - involveras i diskussionerna och tar sin del av den ekonomiska risken. Som regeringen mycket riktigt påpekade har den internationella konkurrensen om arrangörskapet för stora idrottsevenemang hårdnat. I många länder har speciella organisationer, med deltagande från olika berörda parter, skapats för att stötta såväl ansökningar inför som senare genomförande av evenemang. befinner sig här på efterkälken. Regeringen bör därför ta initiativ till en diskussion och ett samråd med idrottsrörelsen för att utveckla en modell för hur ska vinna hem värdskapet för fler stora internationella idrottsevenemang.
mot · GS02Kr294 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvar av den reglerade spelmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i sitt agerande inom EU bör följa den europeiska idrottsrörelsens uppmaning att ta hänsyn till konsekvenserna av en liberalisering av de nationella spelmarknaderna. Intäkter från spel och lotterier har av tradition haft stor betydelse för folkrörelserna. Dels genom egna lotterier - främst Bingolotto, drivet av det folkrörelseägda Folkspel - dels genom det av beslutade stödet från Svenska Spels överskott. har framför allt stödet från till den lokala barn- och ungdomsverksamheten ökat väsentligt. Dessa intäkter bygger på systemet med en reglerad spelmarknad, förbehållen staten och folkrörelserna. angrips denna reglering från flera håll, framför allt kommersiella internationella spelbolag. Men även EU:s tjänstedirektiv utgör ett hot, genom sitt krav på liberalisering av spelmarknaderna i de enskilda medlemsländerna. Vid en konferens i , med deltagande från riksidrottsförbunden i , , , och , diskuterades EU:s förslag till tjänstedirektiv och framför allt dess konsekvenser för regleringen av ländernas reglering av spelmarknaden. Man enades om ett gemensamt uttalande till försvar för den reglerade spelmarknaden. I uttalandet sägs bl.a.: Idrottens organisation inom EU bygger i första hand på strukturer som baseras på människors frivilliga engagemang i föreningar och förbund. Intäkterna från spel skyddar denna modell, som gör att idrotten kan spela sin roll som ett verktyg för social integration, fritidssysselsättning, ungdomsfostran eller hälsoutbildning i samhället på såväl lokal och regional som nationell nivå. När det gäller de kommande diskussionerna kring tjänstedirektivet uppmanar vi därför de nationella regeringarna i de 25 EU-länderna och ledamöterna i att ta hänsyn till de ödesdigra konsekvenser en sådan liberalisering av de nationella spelmarknaderna skulle få för den största folkrörelsen inom EU. bör i sitt agerande inom EU följa den europeiska idrottsrörelsens uppmaning.
mot · GS02Kr299 · 2004-09-29 00:00:00 — Filmvisning i digital form på biografer tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att föreslååtgärder i syfte att stödja och underlätta utbyggnaden i landet av s.k. e-bio. Bland de av fastställda nationella kulturpolitiska målen finns målet att värna yttrandefriheten och målet att alla skall få möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Det gäller förstås också inom filmens område. I då antalet biografkedjor verkar minska ytterligare är det viktigt att vidta åtgärder som underlättar möjligheten för personer av olika åldrar och kön att få snabb tillgång till även nya filmer också om man bor ute i landet. Det är filmbolagen och befintliga biografkedjor som styr hur, var och när filmer har premiär. Med vanlig filmteknik begränsas antalet biografer som kan premiärvisa en film av antalet framställda kopior. Publikunderlaget gör att de större städernas biografer prioriteras. Det innebär att filmintresserade utanför de större städerna har att välja mellan en resa in till någon större stad eller att vänta på att filmen eventuellt visas hemmavid. E-bio är ett sätt att förbättra utbudet och tillgängligheten av film i hela landet. har tidigare föreslagit åtgärder för en utbyggnad av e-bio, men utan framgång. Vi hävdar dock att argumenten för en sådan utbyggnad är hållbara och att det behövs centrala medel för en sådan satsning för en förbättrad infrastruktur på filmens område. Med e-bio avses visning av film på biografer, men i digital form i stället för traditionell film. Det innebär större möjligheter att framställa fler kopior till lägre kostnader, och även distributionen blir billigare. Däremot krävs förhållandevis dyr teknisk utrustning när den digitala filmen skall spelas upp på biograferna. En sådan investering kan vara alltför betungande ekonomiskt på de mindre orternas biografer. Det kan tilläggas att tekniken möjliggör överförande av t.ex. direktsända musikkonserter och stora idrottsevenemang rakt ut i landets biosalonger. Inom ramen för en sammanhållen filmpolitik och i syfte att tillgängliggöra filmen för fler människor bör regeringen föreslååtgärder för att stödja och underlätta utbyggnaden av e-bio i landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Kr305 · 2004-09-30 00:00:00 — Bild- och formkonstnärernas försörjningssituation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bild- och formkonstnärernas försörjningssituation. Bildkonstområdet har mycket stora strukturella problem, och försörjningssituationen är alarmerande. Dessa problem har delvis belysts i utredningen och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Delar av dessa problem kan i enlighet med utredarens förslag åtgärdas via förstärkt information och att trygghetssystemen därmed bättre tar hänsyn till bild- och formkonstnärernas särskilda förutsättningar. Som ett led i arbetet med att förbättra konstnärers ekonomiska och sociala situation har också i budgetpropositionen fått förstärkt anslag med för att möjliggöra en stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör de generella trygghetssystemen. Enligt Konstnärsnämndens statistik var taxerade genomsnittliga inkomst inom bildkonstområdet för män och för kvinnor. Detta ger en tydlig indikation om att inkomsterna ligger långt under det som är en skälig levnadsnivå. Grundtryggheten för alla samhällsmedborgare har en tvingande miniminorm. För inkomster under denna har kommunerna ett ansvar att betala ut förstärkt anställningsstöd. Men statistiken visar att denna lägsta tvingande nivå inte omfattar bild- och formkonstnärerna. I rekommendationer står det om konstnärernas rätt att som aktiva kulturarbetare dra nytta av alla lagliga, sociala och ekonomiska förmåner som gäller arbetare. Att levnadsvillkoren för bild- och formkonstnärerna är oacceptabelt låga innebär också att de nationella kulturpolitiska målen blir svåra att efterleva. Ytterst medför det svårigheter för konstnärerna att vara en aktiv kraft för att värna om yttrandefriheten, skapa förnyelse och främja kulturell mångfald. förstärkta anslag är ett första steg i det långsiktiga arbetet för att förstärka konstnärers ekonomiska och sociala situation. Det faktum att bild- och formkonstnärerna har alltför låga inkomster är dock något som rådgivning inte helt kan motverka. Regeringen bör därför noga följa insatser på området och överväga behovet av ytterligare åtgärder.
mot · GS02Kr311 · 2004-09-18 00:00:00 — Pris- och löneomräkning för kulturverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än för att motverka urholkning av anslagen inom kultursektorn. har vid upprepade tillfällen lyft fram problemet med att pris- och lönekompensationen i budgeten slår ojämnt inom kultursektorn. Den fria scenkonsten, , amatörkulturen, litteratur- och tidskriftsstödet är några exempel på kulturverksamheter som inte får någon uppräkning av sina anslag för pris- och lönehöjningar. De drabbas därmed av kontinuerlig urholkning av anslagen, vilket resulterar i nedskärningar, höjda biljettpriser osv. Detta i sin tur motverkar kulturpolitikens mål: att verka för att alla som bor i landet får tillgång till kulturlivet. har regeringens uppdrag att utvärdera i vilken mån utvecklingen går mot uppfyllelse av de kulturpolitiska målen. Under "Prioritet 1" i budgetunderlag återfinns kravet att bidragen till det fria kulturlivet och vissa teaterinstitutioner måste värdesäkras. De kulturinstitutioner vars anslag omräknas för att kompensera pris- och lönehöjningar får vidkännas ett avdrag som skall kompenseras med ökad produktivitet. Den dag institutionen inte längre mäktar med att öka sin produktivitet blir konsekvensen att verksamhetsvolymen måste skäras ner. Än värre ser det alltså ut för dem som inte överhuvudtaget får någon ersättning för konjunkturbundna kostnadsökningar. () har av kulturutskottet fått i uppdrag att göra en uppföljning av hur pris- och löneomräkningen har genomförts inom kulturområdet samt att jämföra med de faktiska lönekostnadsökningarna. Uppdraget har redovisats i en PM . Enligt tycks pris- och löneomräkningarna ha varit mindre än de faktiska lönekostnadsökningarna. Området är dock svårbedömt eftersom omräkning för olika sorters kulturanslag är "av komplext slag". Utskottet anser (bet. 2003/04:KrU6) att det behövs en grundlig genomgång och analys innan några närmare slutsatser kan dras. I sitt betänkande utgår kulturutskottet från att regeringen återkommer till dessa frågor i kommande budgetpropositioner. anser att tiden nu i högsta grad är mogen för en sådan grundlig genomgång som utskottet efterlyst, dvs. att regeringen skall ges i uppdrag att utreda hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt för att motverka urholkning av anslagen inom kultursektorn. Detta bör ge regeringen i uppdrag.
mot · GS02Kr313 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av migreringsverksamhet i och . län har drabbats hårt av varsel om förlorade arbetstillfällen. Bland annat beslutade största privata arbetsgivare att flytta sin tillverkning av dammsugare till . Kommun, region, regering och planerar därför insatser för att häva de negativa effekterna. Regeringen har utsett till sin specielle kontaktman i ärendet. Situationen för kommun ser likartad ut med flera förlorade arbetstillfällen och nedlagd verksamhet. Då antalet statliga arbetstillfällen i dessa två kommuner och i regionen ligger långt under vad som gäller för övriga riket är en ökning av statliga arbetstillfällen ett av de områden som prioriteras och planeras. Det är då viktigt att se vad som är en naturlig utveckling inom regionen. Ljud, musik och kultur spelar och en viktig roll för läns framtid. I pågår ett omfattande utvecklingsarbete kring vårt bredaste kulturarv - visan. Målet är att bli ett nationellt centrum för det tonsatta ordets bevarande, framförande och utveckling. Bland annat är ca 20 personer avdelade för att under 2004-2005 lägga grunden för ett nationellt arkiv för den litterära visan. Arbetet sker i samverkan med Svenskt visarkiv och AF. Även i () förvandlar man framgångsrikt sin lokala identitet till viktiga redskap för lokal, regional och nationell utveckling. I finns en kvalificerad yrkesutbildning som arbetar med digitalisering av analoga medier, ett flertal företag inom musikindustrin samt Svenskt rockarkiv. Betänkandet SOU 2004:53 påvisar ett enormt behov av migrering. Vår åsikt är att en sådan verksamhet med SLBA som huvudman skall etableras i /. Vi kan därmed tillfredsställa ett grundläggande nationellt behov och skapa ett antal statliga arbetstillfällen i en del av landet som är kraftigt underrepresenterad med sådan typ av arbete. Detta är ett tungt vägande skäl, men utöver detta finns det flera väl grundade anledningar till att /är en bra etableringsplats för migreringen. Vi vill därför framföra ytterligare elva starka skäl för att migreringsverksamheten skall etableras i norra län : Ger den bästa lösningen. Här erbjuds många finansierings-/resurskällor. Resurserna nyttjas effektivt. En snabb etablering är möjlig. Nära samverkan mellan . Det finns ett brett regionalt stöd och engagemang. Tiden är rätt. Det finns ett värdefullt kontaktnät. Det skulle ge långsiktiga synergieffekter. Planeringsprocessen har startat. Regeringen bör titta på möjligheterna att skapa en sådan verksamhet.
mot · GS02Kr315 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell jubileumskommitté bör inrättas 2007. , vetenskapsmannen som genom sin aldrig sinande, mångsidiga forskargärning för all tid gett ett namn inom vetenskapen, föddes . kommer 300-årsminnet av hans födelse att firas runtom i världen. är hemland, det land där han med avbrott för resor levde och verkade i. Detta räcker dock inte för att ska kunna hävda sig i konkurrens med alla dem som världen över ligger i startgroparna för att fira blomsterkungen. Om ska kunna placera sig i främsta rummet och vara en garant för att det mest genomtänkta firandet sker just här krävs det samordning och krafttag. Detta har betonats av landshövdingarna i , och län. De har skäl att tro att om inte så sker kan lätt lokala och kommersiella intressen utan helhetssyn komma att ta över, något som skulle kunna riskera de möjligheter som ligger i en bred nationell samordning. som nation borde kunna stå enad bakom ett seriöst firande av en av våra större vetenskapsmän genom tiderna. I de tre länen som berörs ovan förbereds firandet. Dessa tre län är de som är mest berörda. Enligt vad vi fått reda på kommer att ha ett visst ansvar att ta fram jubileumsfrimärken, medaljer m.m. Firandet kommer att manifesteras genom utställningar, konferenser, föreläsningar, jubileumspromotioner osv. En nationell jubileumskommittéökar vårt internationella anseende och underlättar de internationella kontakterna avseende samarrangemang. En nationell jubileumskommitté för firandet av 2007 behövs. Skånberg (kd)
mot · GS02Kr319 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i ägardirektiven för skriva in att genom vårda och värna rundradions historia för kommande generationer. Frågan om måste få en snar lösning. har kommun och delat på driftskostnaderna för museiverksamheten, vardera. För tvåår sedan aviserade att de inte hade möjlighet att vara med och finansiera den fortsatta verksamheten vid Rundradiomuseet, varför de sade upp avtalet. Jag har i två tidigare motioner påtalat att staten måste ta sitt ansvar och värna rundradions historia genom att säkerställa att kan fortsätta sin verksamhet. är frågan än mer akut. finns inga avtal eller lösningar klara. kommun är för sin del villig att stödja Rundradiomuseet med visst driftbidrag, men det förutsätter givetvis att staten genom tar sitt ekonomiska ansvar. Rundradiostationen i Bondebacka i togs i bruk 1927, då anropet "" användes för att inleda varje programsändning. hade en mycket högre sändareffekt, 30 kW, än övriga då befintliga rundradiostationer och arbetade dessutom på långvåg, under det att övriga sändare arbetade på mellanvåg. Motalasändaren hade ett mycket större sändningsområde än de tidigare sändarna, och blev alltså i viss mån rikssändare. Sändaren kom från , i , som var en känd tillverkare av radiosändare. Det berättas att det var vissa problem då radiostationen skulle starta. Bland annat tog intrimningen av sändaren åtskilliga månader i anspråk. Till en början gällde det att trimma upp den så kallade bärvågen. På bärvågen överföres vid sändning talet, musiken etc., och denna överföring kallas modulering. Engelsmannen från Marconibolaget, som svarade för intrimningen, hade blivit speciellt förtjust i en grammonfonskiva,. Orsaken till förtjusningen var inte den musikaliska kvaliteten, utan det faktum att skivan var så jämnstark helt igenom att moduleringen hölls nästan . Denna skiva spelades ideligen, ideligen dag och natt. Det var många som var intresserade av den nya Motalasändaren och som lyssnade på provsändningarna. Det blev nog en aning tjatigt i längden, och det visade sig i en insändare i . Insändarskribenten önskade att någon ville donera till inköp av två grammofonskivor till rundradio så att man slapp höra denna "Uber den Wellen" ständigt och jämnt. Historen slutade med att ansvarige ingenjör, , i den engelske ingenjörens närvaro högtidligt släppte grammofonskivan i radiostationens marmorgolv så att den gick i tusen bitar. Rundradiomuseet öppnades och har varit i AB:s ägo, tidigare , som då svarade för radio- och TV-sändningar i . Efter vissa ombyggnader återinvigdes det förnyade rundradiomuseet i rundradiostationen i Bondebacka och fick officiellt namnet . Museet inrymmer museiföremål i form av utrustning, apparater, dokument med mera som beskriver rundradions historiska utveckling. kommun har, utöver bidraget till driftskostnaderna, investerat i renovering, klart , av de två masterna. är en nationell angelägenhet. kommun är beredd att till viss del stödja verksamheten vid museet, men staten har det övergripande ansvaret för att Rundradiomuseet och rundradions historia på bästa sätt vårdas och värnas för kommande generationer.