ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk409 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rättssäkerhet i skatteprocessen. I har vi ett mycket högt skattetryck. Till detta är kopplat långtgående skattekontroll och ett resursstarkt indrivningsförfarande. Med de höga skatterna borde följa krav på att skatter tas ut på ett rättssäkert sätt. Dagens skatteprocess är inte rättssäker då handläggningstiderna är alldeles för långa. Lagstiftningen som ligger till grund för processen är föråldrad eftersom förvaltningsprocesslagen trädde i kraft år1971 och taxeringslagen i det närmaste varit oförändrad sedan den stiftades 1991. har det svenska rättssystemet genomgått en del förändringar som vårt inträde i EU och inkorporeringen av 1995. är handläggningstiderna alldeles för långa trots att fälldes i i just mål för oskäligt långa handläggningstider i mål om skattetillägg. Enligt (RRV 2002:18) skulle det ta att avverka balansen i skattemål i kammarrätterna och i länsrätterna. är inte ovanligt i mål som når Regeringsrätten. De förslag till lagändringar som kommit med är inte till fyllest. Det krävs en fullständig översyn av det skatteprocessuella regelverket omfattande effektiv kontroll samt ett rättssäkert förfarande. En utredning måste därför påbörjas. har ett flertal roller som att utreda ärenden, besluta om anstånd samt att besluta om omprövning, men när det gäller omprövningen finns det inte någon tidsfrist när skall ha fattat beslut. drar handläggningen ut men den enskilde behöver få besked och tiden bör kunna begränsas. agerar både som "åklagare" och "domare" då numera även avgör om eftertaxering skall ske. Är det rimligt att detta verk kan förhålla sig opartiskt och objektivt till de egna besluten? utfördes denna uppgift av domstol. Skatteprocessen bygger på att den enskilde själv skall föra sina processer mot det allmänna varför rättsskyddet för de skattskyldiga måste stärkas.
mot · GS02Sk410 · 2004-10-04 00:00:00 — Skattebefrielse för el i vissa industriella processer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även växthusodlingens användning av el för belysning för fotosyntesen skall omfattas av skattebefrielse. Växternas fotosyntes, som är grunden för den biologiska produktionen, förutsätter ljusenergi som en processdrivande faktor. I allt större omfattning utnyttjas belysning inom växthusodlingen för att driva fotosyntesen och den biologiska produktionsprocessen. Denna utveckling har nödvändiggjorts av marknadens krav på produktkvalitet och leveranssäkerhet och för att möta en allt starkare internationell konkurrens och är också en absolut förutsättning för att kunna bedriva en åretruntproduktion och därigenom kunna erbjuda trygg åretruntanställning för personal. De sektorer och företag inom växthusodlingen där belysning är en sådan förutsättning för verksamheten är i första hand vid produktionen av sallat och kryddväxter och för produktionen av snittblommor och krukväxter liksom för produktionen av förökningsmaterial och ungplantor av dessa kulturer. Samtliga företag inom växthusodlingen uppfyller energiskattedirektivets kriterier för energiintensiv verksamhet. Energikostnadens andel av produktionskostnaderna varierar från där t.ex. produktionen av snittrosor vissa år till och med uppnår energikostnadsandelar . Införandet av EU:s minimiskatt på el utgör därför för dessa företag, som är beroende av belysning för produktionen, en mycket besvärande kostnadsökning som tillsammans med kostnadshöjningar på el och den tidigare införda elcertifikatavgift kraftigt försvårar den fortsatta driften. Den osäkerhet som för företagen dessutom följer av de ökande oljepriserna och av handeln med utsläppsrätter innebär att konkurrensförmågan ytterligare kan försämras. Liksom för den övriga industri som omfattas av skattefriheten har även växthusodlingen tidigare varit befriad från skatt på elektricitet. Därför bör skattebefrielsen för el för kemisk reduktion även innefatta växthusodlingens assimilationsbelysning. En kategorisering av växthusodlingens elanvändning på detta sätt i beskattningshänseende skulle därvid också bli en parallell till tillämpningen i .
mot · GS02Sk412 · 2004-10-01 00:00:00 — Energiskattereduktion för kooperativa producentorganisationer inom jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiskattereduktion för kooperativa producentorganisationer inom jordbruket (fruktodlingen). Genom riksdagsbeslut fick jordbruks- och trädgårdsföretag fr.o.m. rätt till samma skattereduktion för användning av el i verksamheten som dittills tillverkningsindustrin och växthusodlingen haft. Skattereduktionen administrerades genom ett återbetalningsförfarande beräknat påårsbasis för perioden . I samband med den remissbehandling som föregick regeringens proposition i ärendet påtalades den konkurrens- och gränsdragningsproblematik som skattenedsättningen kan medföra. Detta avsåg de trädgårdsföretag och särskilt fruktodlingsföretag som valt att samverka i ekonomiska föreningar för att därigenom på ett rationellt sätt gemensamt hantera lagring, sortering, packning och försäljning. Verksamheten i dessa föreningar är att betrakta på samma sätt som sådan trädgårds- eller jordbruksverksamhet som sker i det enskilda fruktodlingsföretaget. En kooperativ producentorganisation av detta slag är att anse som en förlängning av det enskilda medlemsföretagets verksamhet och ekonomi genom att organisationen är medlemsägd och medlemmarna utgör dess ekonomiska bas. I skatteutskottets betänkande (1999/2000:SkU22) anges följande: Beträffande den för trädgårdsnäringen betydelsefulla gränsdragningen mellan kooperativ jordbruksverksamhet och detaljhandel framgår av propositionen att den praktiska tillämpningen av industrins undantag innebär att vissa speciella verksamheter utanför det industriella området i energiskattesammanhang kan åtnjuta industrins förmånliga skatteregler. Motsvarande synsätt bör enligt regeringen i förekommande fall även kunna användas beträffande jordbruksverksamhet. Däremot skulle det enligt regeringens bedömning föra alltför långt att låta skattelättnader gälla generellt för t.ex. fristående företags lagring, sortering etc. av frukt och grönt. Miljö- och jordbruksutskottet utgår i sitt yttrande från att de berörda gränsdragningsproblemen kan få en ändamålsenlig lösning i rättstillämpningen. instämmer i detta. Det har emellertid enligt min mening visat sig att inte velat beakta vad här har sagt. Utan att för den saken skull gripa in i själva myndighetsutövningen är det av stor betydelse med ett förtydligande om att kooperativ jordbruksverksamhet i energiskattesammanhang ska åtnjuta samma regelverk som enskilda fruktodlingsföretag.
mot · GS02Sk415 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utländska lastbilar betala vägavgift vid transporter inom vårt land eftersom de sliter hårt på våra vägar och försämrar vår miljö. Svenska och utländska lastbilar måste kunna konkurrera på lika villkor Svensk åkerinäring kan inte konkurrera på lika villkor som våra grannländer. Den har högre vägskatt, högre bränslekostnader (men renare bränsle) och viktiga krav med inte för långa körningar utan raster. De utländska lastbilstransporterna, som ökat enormt mycket , går genom vårt land och belastar och påverkar vår gemensamma miljö negativt. Dessutom sliter alla dessa transporter hårt på vårt vägnät. Svenska lastbilar betalar vägskatt och dessutom skatt via förbrukningen av drivmedel. En hög andel av de utländska lastbilarna utför transporter i och genom vårt land utan att belastas av dessa skatter. Många av de utländska lastbilarna har extra bränsletankar med sig eftersom drivmedlet är betydligt billigare i deras hemländer. Dessutom har de inte samma krav på vilopauser under sin arbetsdag eller längd på arbetsdagen som svenska chaufförer har. I har man beslutat att införa en kilometerskatt för tunga lastbilar. Denna skatt är främst avsedd för utländska lastbilar eftersom man ger de tyska åkarna kompensation. Det finnas olika lösningar på hur man kan ta ut avgift för tunga transporter som belastar det svenska vägnätet. Ett sätt kunde vara att ta ut vägavgift efter det antal kilometer de kör i vårt land, eller en avgift de vistas i vårt land.
mot · GS02Sk416 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett utvidgat uppdrag till . I samband med anslutning till EU:s införselkvoter av alkohol tillsattes under ledning av . Utredningen uppdrogs att följa utvecklingen och göra en djupgående analys av situationen inom alkoholområdet. Förslag om åtgärder för att minska konsekvenserna av de nya införselkvoterna, skattenivåer på alkohol och myndighetssamverkan skulle lämnas av utredningen. lämnade utredaren ett antal förslag bland annat att alkoholskatterna skulle sänkas. Något sådant förslag har ännu inte lämnats av regeringen. Många organisationer som sysslar med folkhälsa och alkoholfrågor avvisar förslaget om sänkt alkoholskatt och menar att detta skulle få förödande konsekvenser, särskilt för ungdomar. Den konkreta åtgärd, som enskilt skulle få bestående positiv effekt, är att återinföra de införselkvoter som gällde vid inträde i EU 1995. Något som föreslagit. Vi vet att yngre människor utsätts för kraftig yttre påverkan och lättare än tidigare kan hamna i ett drogberoende. Det behövs motverkanskrafter som kan balansera upp det ökade trycket att konsumtionstrycket av alkohol och andra droger. har fortsatt ett viktigt uppdrag att följa utvecklingen. Det finns anledning att låta utredningen få fortsätta sitt arbete med att följa utvecklingen. Med tanke på den alarmerande konsumtionsökningen bland ungdomar bör utredningen få i uppdrag att presentera ett åtgärdspaket för att komma tillrätta med och minska alkoholkonsumtionen bland ungdomar. Uppdraget bör gälla allt ifrån barns uppväxt till ungdomsmiljöer, trafik och arbete.
mot · GS02Sk417 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av socken som territoriellt begrepp ifolkbokföringslagen och övrig relevant lagstiftning. I geografiskt hänseende är indelat i län, kommuner och församlingar. Trots att har skilts från staten är det fortfarande den församlingsindelning som detta samfund beslutar om som styr registreringen i folkbokföringen. Enligt utredningen om folkbokföring i församling (SOU 2000:17) föreslogs att församling som begrepp skulle försvinna ur folkbokföringslagen. Detta visade sig vara ohållbart eftersom man då förlorade en viktig nivå i territoriella indelning. Genom sammanslagningar och förändringar har kommunerna ofta en för stor geografisk yta. Dessutom förlorar man en kulturhistoriskt mycket viktig koppling till tidigare indelning. Regeringen meddelade således budgetproposition (prop. 2001/02:1, utg.omr. 3, s. 21) att församling fortfarande skall anses som grund för folkbokföringen. Detta är emellertid inte en långsiktigt hållbar lösning. Genom de församlingssammanslagningar som pågår inom , förloras en indelning av som vi i många stycken haft sedan medeltiden. Ur ett kulturhistoriskt perspektiv är det därför av största vikt att församlingsindelningen behålls intakt. Detta bör man göra genom att införa det års kommunalreform använda begreppet socken. I städerna skulle man fortfarande kunna använda begreppet församling. Ur arkivsynpunkt, för forskningens skull, och för hembygds- och släktforskningsföreningar är det oerhört viktigt att den territoriella indelningen behålls intakt. Socknen är den enda territoriella indelning som har kvar en kontinuitet sedan århundraden, till skillnad från län, kommuner och häraden. Detta kan också vara ett stöd för bevarandet av den stora kulturskatt vi har i alla de gamla kyrkobyggnader som finns över vårt land. Det är för mycket begärt att skall klara att ta ett kulturhistoriskt ansvar i detta sammanhang. Med ett bibehållet sockenbegrepp underlättas en civil organisation som kan hjälpa att ta till vara kulturskatterna. Inte minst i finns det väldigt många medeltida kyrkobyggnader som inte har ett befolkningsunderlag stort nog för att upprätthålla en självständig församling. och har tillsammans med en rad andra organisationer påpekat betydelsen av att sockenbegreppet finns kvar som en administrativ enhet. Tiden för ett återskapande av denna enhet börjar rinna ut. I dagens behöver vi en historiskt grundad stabilitet, och det kan socknen som begrepp vara med och bidra till. Därför bör regeringen utreda möjligheten att åter införa socknen som territoriell indelning för folkbokföring och fastighetsindelning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Sk418 · 2004-10-03 00:00:00 — Beskattning av stiftelser och fonder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av 7 kap. 4 § skattelagen och ändamålskravet att stiftelser anses kvalificerade för begränsad beskattning. Ett brett föreningsliv har kunnat erhålla bidrag utan att detta föranlett någon erinran från länsstyrelser eller skattemyndigheter. är det tydligen dags att samma lagtext - skattelagen - skall tolkas så mycket restriktivare, utan att några nya riktlinjer för hur lagen skall tolkas har presenterats. Regeringens goda formuleringar om vikten av aktiva folkrörelser och effekterna av skattelagstiftningen blir helt uppenbart motsägelsefulla. De lokala skattemyndigheterna kan inte ge besked om vilka organisationer som stiftelser kan ge bidrag till, som kan kvalificera sig för begränsad skattskyldighet utan hänvisar till rättsfall. Detta betyder att föreningarna och stiftelserna måste ge sig in i en rättslig prövning i domstol för att få sin sak prövad. Är detta rätt signaler till folkrörelsesverige som försöker klara sig utan kommunalt eller statligt stöd. Stiftelsernas uppgift är inte att förvalta kapital för att ge staten pengar utan för att stimulera det folkörelsesverige som driver verksamhet på ideell basis, som t.ex. frivilligt social arbete utan stora löner och pensioner. Dessutom föreningar som försöker klara sig på ett självständigare och friare sätt utan beroende av staten. Ett exempel på hur orimliga kraven är från skattemyndigheten är t.ex. följande: Om en stiftelse skall kunna bevilja ett bidrag till en kvinnojour måste kvinnojouren veta i förväg vilka kvinnor som akut skall besöka jouren efter att det att ansökan blivit beviljad samt redovisa i förväg vilka inkomster de haft under senaste deklarationsåret. är det även så att de lokala skattemyndigheterna inte i förväg kan tala om var den ekonomiska gränsen går för att vara behövande. Därför har det också blivit helt olika bedömningar runt om i . I en kommun kan den högsta inkomsten bedömas vara , medan i en annan enbart . Dessutom är det varken rimligt eller möjligt att stiftelser som ger bidrag till ett brett föreningsliv kan klara av att administrera, eller skall belastas med, arbete efter dessa krav. Därför har snarare resultatet blivit avslag på många ansökningar av den orsaken. Det är därför av största vikt för folkrörelsesveriges fortlevnad att en förändring av nuvarande 7 kap. 4 § skattelagen och ändamålskravet för stiftelser för att anses kvalificerade för begränsad beskattning sker. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sk419 · 2004-10-04 00:00:00 — Skattefri ersättning för ideell skada tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skattebefria all ersättning av ideell skada. Ersättning för ideell skada är för det mesta skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Det är synnerligen stötande att det finns ideell skadeersättning som kan bli skattebelagd om t ex skymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffat skett på speciell plats eller i speciellt sammanhang. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör alltid gälla. Följande exempel visar på dagens praxis där skatt på ersättning för ideell skada förekommer. I ett uppmärksammat mål har Kammarrätten i fastslagit att skadestånd vid sexuella trakasserier skall räknas som inkomst av tjänst och beskattas. Ideella skadestånd som saknar samband med skattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Enligt rådande praxis och kammarrättens utslag är emellertid skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som drabbad person utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga i sig kränkande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa, så att de alla blir skattefria.
mot · GS02Sk422 · 2004-10-05 00:00:00 — Miljörelaterade avgifter för vägtransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljörelaterade avgifter för vägtransporter. Trenden att vägtransporterna och landsvägstrafiken ökar är generell och ökningen har pågått . Resandet i har ökat med . Det finns fyra miljoner personbilar i landet, fler än 1975. Godstransporterna har ökat ; av välfärdens livsmedel, möbler och material rullar fram på landsvägarna. 1975 skeppades nära exakt samma andel gods med båt. Samhällsutvecklingen är nära förbunden med en ständigt ökad rörlighet. Men myntet har en baksida, för miljön och hälsan. Energiförbrukningen i transportsektorn har vuxit , trots att bilarna, inte minst , blivit alltmer bränslesnåla. Dieselanvändningen har ökat , bensinen med 45. Transporterna står för av de svenska utsläppen av växthusgasen koldioxid. Utvecklingen inom transportnäringen innebär en allt större politisk utmaning. totala utsläpp av växthusgaser skall enligt ett tidigare beslut i för genomsnittligt vara lägre än 1990. För att detta skall bli möjligt har regeringen angett att koldioxidutsläppen från trafiken inte får vara större 2012 än de var 1990. Målen kommer inte att om den nuvarande utvecklingen fortsätter. Regeringens egna experter anser att långtradartrafiken kommer att växa till 2010. Och att utsläppen ökar . Skall vi klara de klimatmål som förbundit sig till behövs vassare åtgärder i trafikpolitiken. En mycket verkningsfull medicin vore att , helst tillsammans med de övriga nordiska länderna, införde en miljödifferentierad kilometeravgift för den tunga trafiken. Schweizarna har redan infört ett sådant system. Låt åkerierna, oberoende av i vilket land de hör hemma, betala för varje körd kilometer med avgifter som differentieras med lägre kostnad för bränslesnåla, väl lastade bilar med rena bränslen. Då skulle marknadskrafterna effektivisera transportnäringen, minska utsläppen, öka samkörningen av gods mellan lastbil-tåg-båt och sänka kostnaderna för konsumenterna. Avgifterna skulle också motverka den ytterligare negativa utveckling som sker när internationell konkurrens inom vägtransporterna för över last från åkerier med nyare mer bränslesnåla och miljövänliga bilar till de med äldre och mindre miljövänliga bilar och bränslen.
mot · GS02Sk428 · 2004-10-01 00:00:00 — Ideella organisationer och elskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilligorganisationers och samfunds behov av en kompensation för energiskattehöjningar. har vi fått se budgetuppgörelser som resulterat i betydande energiskattehöjningar. För många medborgare med en knapp ekonomi är dessa skattehöjningar kännbara. För att mildra effekten sker kompensation genom, vad regeringen och stödpartierna kallar, grön skatteväxling. I finns många ideella organisationer, bl a många kyrkor, vars utgifter till allt större del upptas av energikostnader. I de flesta fall bedrivs arbetet ideellt av medlemmar som satsar av sina beskattade medel. Några avdragsmöjligheter eller möjlighet till kompensation för de ökade energikostnaderna finns inte. Eftersom dessa kyrkor och organisationer oftast bedriver ett samhällsnyttigt arbete som är ett viktigt komplement till den omsorg och trygghet samhället inte fullt ut klarar av så vore det rimligt och rättvist att det även i dessa fall utgår en kompensation för de pålagor staten genom ökad energiskatt skapar.
mot · GS02Sk429 · 2004-10-01 00:00:00 — Förmögenhetsskatten för gifta par tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av reglerna för förmögenhetsbeskattning så att de inte längre diskriminerar gifta par. Gifta ska naturligtvis inte straffas för att de valt äktenskapet som samlevnadsform. För att uppmuntra till äktenskap bör det göras skattemässigt likställt att vara gift och att vara sammanboende. Som gällande lagstiftning är utformad gäller skilda regler för å ena sidan gifta par och å andra sidan sammanboende utan gemensamma barn. Den förra gruppen diskrimineras på ett oförsvarbart sätt. I regeringens budgetförslag har man tagit steg i rätt riktning, men det kommer fortfarande att vara ett orättvist system. Enligt det nya förslaget får ett sambopar utan barn ha en förmögenhet på utan att drabbas av förmögenhetsskatt. Ett gift par får maximalt ha i förmögenhet innan förmögenhetsskatten slår till. Om ett gift par har som förmögenhet i form av pengar på banken, fonder eller villa, får paret betala i skatt . Ett sambopar utan barn med exakt samma förmögenhet betalar noll kronor i förmögenhetskatt. Det är naturligtvis helt orimligt. Reglerna för förmögenhetsbeskattning måste förändras så att de inte är diskriminerande gentemot gifta par.
mot · GS02Sk430 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta dieselskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa ett kilometerskattesystem som innebär ökade kostnader för transportsektorn. begär att regeringen tillsätter en utredning om hur ett framtida kilometerskattesystem kan utformas. Svensk skogsindustri är landets mest transportintensiva näring. För tillväxten och den internationella konkurrensförmågan är näringen beroende av en balanserad utveckling av transportkostnaderna. Hänsyn måste tas till att har långa transportavstånd som kräver lastbilstransporter eftersom andra realistiska alternativ saknas. De förslag man kan utläsa som påverkar landsvägstransporter ger starka och oroande signaler. Höjningar av drivmedelskostnaderna innebär direkta kostnadsökningar för svensk skogsindustri. Det äventyrar svenskt näringslivs beslut om nyinvesteringar i vårt land. För att stärka svensk industri måste i stället drivmedelsskatterna sänkas. När transportkostnaderna fördyras för råvaror till massa- och pappersindustrin drabbas i än högre grad de svagare ekonomiska områdena i vårt land. Det gäller i särskilt hög grad de områden i inland som har längre transportavstånd till industrin. Av central betydelse är att skogsindustrins behov av transporter inte kan jämföras fullt ut med många andra typer av transporter. Virkes- och flistransporter innebär oavsiktligt att man till allra största delen tvingas att köra tomkörning en väg. förslag om införandet av kilometerskattesystem måste i den föreslagna modellen avvisas. Inte beroende på att kilometerskatt i sig är en felaktig slutsats utan därför att förslaget innebär fördyrade kostnader för transportnäringen. Ett kilometerskattesystem är i grunden ett riktig sätt att ta ut avgifter för transporter. Man får betala avgifter i förhållande till den körsträcka man utför. Det får däremot inte införas som en extra pålaga på den redan hårt kostnadstyngda transportsektorn. Ett införande av kilometerskatt kan endast bli aktuellt när förslag föreligger om andra sänkta kostnader som branschen har och när den tekniska utvecklingen möjliggör ett system som avgränsar för vissa vägsträckor. Med det senare menas att ett kilometerskattesystem inte kan bli aktuellt på landets enskilda vägnät. Det är endast på de statliga och kommunala vägnäten som kilometerskatt ska införas. Detta innebär att det troligen endast är någon typ av GPS-system som kan komma ifråga i vårt land. En analys av ett sådant system måste föregås av de konsekvenser som kan uppstå ur ett integritets- och kostnadssperspektiv.