ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ523 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av organisation och finansiering av kostnader för trafikskadat vilt. Det inträffar mer än 30 000 kollisioner med större vilt i trafiken både inom och utanför tätorter. Detta innebär att varannan rapporterad trafikolycka i landet är en viltolycka och i vissa län så mycket som . Kostnaderna för viltolyckor beräknas uppgå till mellan 700 miljoner och 1 miljard. Problemen med viltolyckor är stora. Enligt 40 a § jaktförordningen får frilevande vilt avlivas om det är så skadat eller i sådan belägenhet att det av djurskyddsskäl bör avlivas. Högsta prioritet har således getts när det gäller att snabbast möjligt förkorta skadade djurs lidande. I 40 § jaktförordningen finns det reglerat en skyldighet för förare av motordrivet fordon att anmäla sammanstötningen med vissa större däggdjur samt örn till polisen. Föraren är också skyldig att märka ut olycksplatsen. ansvarar för att genom olika åtgärder förebygga trafikolyckor medan polisen ombesörjer att markägare och jakträttsinnehavare underrättas om en viltolycka. Polisen ansvarar för att de djur som är statens vilt spåras upp. Jägare och markägare har ingen författningsenlig skyldighet att delta i eftersök efter trafikskadat vilt, men har möjlighet att få ersättning för sina kostnader ur Viltvårdsfonden om de hjälper till med eftersök av statens vilt. Det pågår ett samarbete, Trafiksäkerhet och eftersök i samverkan, SES-gruppen, där , polisen och jägarorganisationerna m fl samverkar beträffande eftersök efter trafikskadat vilt och förebyggande viltolycksarbete. har uttalat att man utgår ifrån att regeringen ägnar detta projekt vederbörlig uppmärksamhet och vid behov vidtar de åtgärder som anses påkallade. Mot bakgrund av uttalande om SES-gruppen har jordbruksministern uttalat att organisation och finansiering av trafikskadat vilt vederbörligen kommer att uppmärksammas av regeringen. Jordbruksministern uttalade detta och med anledning av detta ställs nu frågan om vad som hänt i ärendet.
mot · GS02MJ529 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att ge kycklinguppfödningen goda konkurrensmöjligheter. I finns ca 25 uppfödare av kyckling. De medverkar bland annat i ett unikt djuromsorgsprogram som omfattar uppfödning och slakt, ett program som kontrolleras av . Detta program har varit föremål för studier från övriga EU-länder eftersom det är så framåtsyftande. En stark djuromsorg innebär självfallet också merkostnader. Den starka importökningen av kycklingkött visar att konsumenterna inte alla gånger premierar god djuromsorg utan priset i sig kan vara av större vikt för konsumenten. Att vi nu inte längre har samma salmonellakontroll på det som kallas beredda köttberedningar innebär också att det starka svenska salmonellaprogrammet med dess merkostnader ger ett större ekonomiskt åtagande för svenska uppfödare. För att svensk uppfödning med god djuromsorg inte ska slås ut måste våra uppfödare få villkor som mer liknar dem i konkurrentländerna. De svenska uppfödarnas produktion sker med stor miljöhänsyn och höga etiska värden, vilket skapar ett mervärde för konsumenterna. Konsumenterna garanteras därmed salmonellafria produkter. Detta gäller dock endast svensk produktion. Konsumenterna måste garanteras salmonellafria produkter oavsett om de producerats i eller utomlands. Ett krav som skulle få till följd att uppfödarna konkurrerar på mera likvärdiga villkor. Självklart ska också näringsidkarna ha rätt att bedriva sin verksamhet utan angrepp och det är angeläget att tillse att så också blir fallet. djuruppfödare, och då inte minst kycklinguppfödare, är viktiga för länets utveckling. De betyder mycket för en levande landsbygd, för såväl möjligheten för spannmålsodling, som fodret kommer från, som andra näringar som är sammankopplade med verksamheten. För att de ska kunna utveckla sin verksamhet på ett bra sätt krävs att verksamheten kan bedrivas på så lika villkor som möjligt som uppfödarna i importländerna har.
mot · GS02MJ530 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra träbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftsstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen. Inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan. Och därmed skapa svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattefabriker med råvara. utgör i kombination med träbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 202:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselssättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än träbränslen. som förbränns ger visserligen ifrån sig en del negativa växthusgaser men i mycket mindre omfattning än en obruten förmultnande torvmosse som avger 25 gånger mer per jämförbar molekyl. Det är med andra ord utomordentligt bra för miljön att vi bryter och förbränner torv istället för att låta metangasproduktionen från förmultningsprocesserna i obrutna torvmossar fortgå obehindrat, vilket också alla som utrett och studerat frågan vet sedan gammalt. Därav följde också att torv gavs en viktig roll i handeln med elcertifikat. Däremot har torven erhållit en motsatt behandling i handeln med utsläppsrätter där den betraktas som tillhörande de fossila bränslen som bidrar till växthuseffekten och därmed beläggs med en särskild utsläppsrättsavgift, något som riskerar att torven konkurreras ut av det mycket mer förorenande kolet. Denna behandling av torven i de två parallella systemen skapar också planeringssvårigheter för landets värmeverk. bör utnyttja den möjlighet som står till buds för ett tillfälligt undantag i handeln med utsläppsrätter enligt EU-direktivets artikel 27, rubricerad "Tillfälligt undantag för vissa anläggningar" där medlemsstaterna ges möjlighet till så kallat opt-out t.o.m. , vilket skulle kunna innebära att torv ges ett undantag i fram till dess att andra växthusgaser analyserats och endera införts eller avförts ur handelssystemet.
mot · GS02MJ534 · 2004-10-04 00:00:00 — Äganderätten för landets skogsägare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utarbeta en strategi för värnandet av äganderätten för privata skogsägare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i större grad fokusera på frivilliga skogsavsättningar till naturvård framför reservatsbildningar. Skogsnäringen är en ryggrad i den svenska ekonomin. Därför behövs goda förutsättningar för den svenska skogsindustrin såväl som för landets alla privata skogsägare att bruka sin skog. Miljöhänsyn ska gå hand i hand med en effektiv produktion som skapar tillväxt och utveckling i alla delar av landet. Det spridda skogsägandet i är en stor fördel då många får en direkt relation till skogsbruket som spelar en stor roll för den svenska ekonomin. är det många mindre privata skogsägare som har ett starkt miljötänkande i sitt skogsägande. är det mycket starkare än till exempel helstatliga . Dock misstänkliggörs de privata skogsägarna som potentiella miljöbovar långt innan ett företag som får samma misstankar riktade mot sig. Detta trots de dokumenterade konflikterna som finns mellan och lokalbefolkning på flera håll i landet. Staten har markant höjt anslagen till inköp av skog till reservat. Produktiv skogsmark tas därmed ur produktion med de negativa ekonomiska följder det får. På många platser har de miljö- och naturvärden som ska skyddas uppstått som en följd av aktivt skogsbruk i privatägd skog. Utan skogsbruket hade de specifika miljö- och naturvärdena inte uppstått. Överenskommelser om frivilliga avsättningar torde därför i många fall vara ett mycket mer effektivt sätt än reservatsavsättningar för att skydda värdefulla biotoper som skogsägarna kan få utkomst av sin skog. Den privata äganderätten är en grundbult i en väl fungerande marknadsekonomi. Likafullt måste den skyddas och värnas. Statens reservatspolitik bygger upp onödiga motsättningar och visar på betydelsen av en stark äganderätt. Det bästa sättet att skydda värdefulla biotoper är inte alltid bildandet av reservat. Från denna utgångspunkt sett är det motiverat att regeringen utarbetar en strategi för värnandet av äganderätten för privata skogsägare, likaväl som det behövs ett större fokus på frivilliga avsättningar till naturvård före reservatsbildningar.
mot · GS02MJ535 · 2004-10-01 00:00:00 — Kustnära småskaliga fisket efter Östersjö- och Bottenhavskusten tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att värna det småskaliga och kustnära fisket efter Östersjö- och Bottenhavskusterna. Nära nog allt fiske som bedrivs efter Östersjö- och Bottenhavskusten är småskaligt i nationell och internationell jämförelse. Fiskeresor överstigande förekommer knappast och fisket försörjer lokala fiskeriindustrier och rökerier med råvara. Fiske av denna art har alltså betydelse för den lokala och regionala strukturen efter våra kuster och är värt att stödja av många andra olika skäl, t.ex. miljömässiga. Men fisket är starkt hotat av nya regler för kvoter som möjliggör för stora trålare med så kallade moderfartyg i följe att snabbt lägga om från ett slags fiske i till annat slags fiske i och . Enormt snabbt fyller de sina trålar med fisk och försörjer det flytande fiskekokeriet med infrysningskapacitet. Och snart nog har den nationella kvoten fyllts, medan det kustnära småskaliga fisket står där utan möjlighet att försörja fiskarna. Detta är en av många orimlighteter som vi tvingas beskåda. Liksom det internationella fisket som bedrivs både på internationellt och svenskt vatten som dammsuger bottnarna på småfisk av alla de slag bara för att malas ned och bli till minkmat eller annan djurföda. Det måste helt enkelt skapas restriktioner för denna sort av rovfiske, och åtgärder måste vidtas för att säkerställa det kustnära småskaliga fiskets långsiktiga överlevnad.
mot · GS02MJ538 · 2004-10-04 00:00:00 — Märkning av saltinnehåll i livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av saltinnehåll i livsmedel. Tusentals liv skulle kunna räddas i om intaget av salt kunde minskas. En minskning av saltintaget skulle leda till lägre blodtryck och därmed en minskad risk för hjärtsjukdomar eller slaganfall. En genomförd genomgripande studie av internationell forskning visar nu tydligt på sambandet. rekommenderar fem-sex gram i saltintag per dag, men enligt beräkningar få vi i oss två-tre gånger så mycket, varav en stor del från färdiglagad mat samt bröd, ost och charkuterier. Det är ingen överdrift att kalla det svenska folket för "saltförgiftat". Enligt nuvarande märkningsregler behöver producenterna inte ange mängden salt på förpackningen. Detta är en regel som gäller i hela EU. Ett undantag är , där man har särskilda märkningsregler för salt. Sedan den märkningen infördes har saltintaget i det närmaste halverats och det har haft en dramatisk effekt på den finländska folkhälsan med färre fall av högt blodtryck och därtill hörande sjukdomar. För att underlätta för svenska konsumenter att själva kunna välja livsmedel utifrån ett hälsoperspektiv är en märkning av livsmedel med avseende på saltinnehåll nödvändig.
mot · GS02MJ540 · 2004-10-05 00:00:00 — Fordonsgas och svensk fordonsindustri tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsgas. Miljöanpassningen av trafiksystemet måste ske med hänsyn till vårt lands behov av transporter och vårt beroende av fordonsindustri. Rätt genomförd kan en introduktion av nya, miljöanpassade bränslen både leda till lägre utsläpp och en stärkt svensk fordonsindustri. Den statliga alternativbränsleutredningen visade att biogas, som kan framställas genom rötning av avfall eller av odlad gröda, är det bästa alternativet för fordonsdrift från miljösynpunkt. Utredningen tog bland annat fasta på de mycket låga utsläppen från biogas. Särskilt i tätorter har biogas fördelar tack vare att partikelutsläppen nästan är obefintliga. Andra utredningar, bland annat gjorda vid , har senare visat att biogas ocksåär resurseffektivt. Vid en jämförelse mellan olika förnybara alternativ baserade på odlad gröda för fordonsdrift ger biogas mest utbyte i bränsle per odlad hektar åker. Svensk fordonsindustri ligger långt fram när det gäller tillverkning och försäljning av fordon för biogas och naturgas. har flera gasdrivna modeller på såväl den svenska marknaden som exportmarknader. är en stor tillverkare av gasdrivna bussar, liksom som framgångsrikt exporterar gasbussar till bland annat . En svensk drivmedelspolitik som bland annat innebär satsning på biogas innebär att utsläppen kan sänkas som det underlättar för svensk fordonsindustri att utnyttja ett redan gott läge för att växla över till en långsiktigt hållbar marknad. Naturgas bör ses som ett komplement till biogas som skapar underlag för en stor marknad för gasfordon. Uppbyggnaden av produktion och distribution av biogas är ett långsiktigt arbete. Förutom produktionsanläggningar och tankställen behövs investeringar i fordon. Därför behövs trygga villkor och goda incitament för exempelvis inköp av fordon. Det lagförslag som redovisats av statens biodrivmedelsutredare skulle leda i fel riktning och missgynna biogas då det inte anpassar etableringen av tankställen till de platser där biogas kan produceras. Lagförslaget bör därför inte genomföras.
mot · GS02N288 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basindustrins energiförsörjning. Basindustrin, det vill säga skogs-, kemi-, stål-, järn- och gruvnäringarna, står för en fjärdedel av exportintäkter och sysselsätter direkt och indirekt över en kvarts miljon medarbetare. Den är internationellt konkurrenskraftig genom ett högt förädlingsvärde och en effektivare användning av energi och andra resurser. Basindustrin arbetar på växande marknader och för är utmaningen att bland annat se till att nya pappersmaskiner lokaliseras hit. En rödgrön politik hotar dock att förr eller senare spoliera basindustrins förtroende att fortsätta investera i . Orsaken är den rödgröna politikens oförmåga att åtgärda stigande elkostnader, energipolitisk osäkerhet och energiskattepolitiskt lapptäcke. För basindustrin, där elkostnaden kan uppgå till av förädlingsvärdet, är detta i längden förödande. Energipolitiken måste välkomna initiativ som kan öka utbudet på elmarknaden och bränslemarknaden. Vi ser nu en successiv utbyggnad av naturgasnätet i och . Naturgasen har snabbt blivit uppskattad av industrin i de områden där nätet är utbyggt. Men i , liksom i , saknas helt tillgång till naturgas. Naturgas kan bidra till såväl ökad konkurrens på bränslemarknaden som ökat utbud på elmarknaden genom byggande av små, kostnadseffektiva kraftvärmeanläggningar. Det är därför dags att välkomna en utbyggnad av naturgasnätet till och andra regioner med energiintensiv industri. En sådan utbyggnad skulle förbättra försörjningstryggheten och öka konkurrenskraften för industriföretag i . För att fullt utnyttja fördelarna är det viktigt att ge möjlighet till ny elproduktion som ökar utbudet på elmarknaden. Detta kan ske genom naturgasbaserad kraftvärme i de större städerna i . I kan även naturgas ersätta olja som bränsle i den befintliga gasturbinen. Det är viktigt att det investeras i ny elproduktion som kan ge el till konkurrenskraftiga priser. Därför är naturgas och kraftvärme angeläget för elförbrukande basindustri som exempelvis Pappersbruk i och Fundia i . Det skulle också skapa en större marknad för den på världsmarknaden så framgångsrika gasturbintillverkningen i . Lokaliseringen av naturgasledningen bör också ske så att naturgas blir tillgänglig för företag i som behöver få tillgång till fler bränslealternativ. Utbyggnaden av naturgasnätet måste ske utan subventioner, men i övrigt bör staten välkomna en ledningsutbyggnad som kan förbättra energiförsörjningen för basindustrin i .
mot · GS02N293 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återförande av pengar från vattenkraftsproduktion till kommuner och regioner där den produceras. Vattenkraftskommunerna bär i hög utsträckning upp den svenska välfärden. från vattenkraften kommer från skogslänen, däribland och . Regeringen och riksdagsmajoriteten har tyvärr avvisat alla förslag om att återföra en del av vad vattenkraften genererar till de kommuner och regioner där denna produceras. I stort sett alla vattenkraftskommuner har sviktande befolkningsunderlag, otillfredsställande arbetsmarknad och problem med skatteunderlaget. Genom att tillföra vattenkraftskommunerna och regionerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner och regioner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att de i högsta grad bidrar till välfärden i landet. I har slagit fast att vattenkraften är en "nationell resurs med stark lokal tillhörighet". I finns en enighet om att vattenkraftsproducerande kommuner och regioner har rätt till återbäring. En återbäring som genom skatteintäkter är ägnade "å tillbakeföre en del av verdiskapingen till distriktene". I de svenska skogslänen finns föreningen - Föreningen som 41kommuner är medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. FSV har /2004 gjort en egen utredning som visar att de stora skador som vattenkraftsutbyggnaden medfört har påverkat dessa områden negativt. Tillväxten har skett vid kusten och i andra delar av landet. Vi anser att det är hög tid att staten går berörda kommuner och FSV till mötes. Regeringen bör utreda och lägga förslag på ett återbäringssystem i , med utgångspunkt från vad som fungerat i . FSV:s egen utredning är ett bra underlag för en sådan utredning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N299 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå vakt om den svenska torvindustrin under förutsättning att den kan svara upp mot högt ställda krav på miljöanpassning. har inte bara betydelse ur energisynpunkt utan även ur sysselsättningssynpunkt. Enligt är ca 1 200 personer sysselsatta påårsbasis i den svenska torvnäringen och en stor del av dessa återfinns i glesbygder i bl.a. , och . medverkade till att torv skulle omfattas av systemet med elcertifikat - dels av miljöskäl, dels för att torv skulle ersätta kol i kraftvärmesystemet. har torv enligt EU:s handelsdirektiv förts till systemet med utsläppsrätter för att minska utsläppen av koldioxid. Enligt en utredning som torvindustrin har presenterat kommer den svenska energitorvindustrin sannolikt inte att kunna klara sig om man omfattas fullt ut i EU:s handelssystem. Den energitorv som då skulle finnas kvar i skulle så fall vara importerad. () föreslog i en utredning att den svenska torvbranschen skulle miljöcertifieras i syfte att minska torvens negativa miljöeffekter. Enligt vad vi har inhämtat har också torvbranschen inlett ett sådant arbete. Regeringen kan i vissa fall ge undantag från reglerna i EU:s handelsdirektiv genom en s.k. opt out enligt Artikel 27. Den har inte uteslutit att en sådan ansökan kan komma att lämnas in till i , men har ännu inte identifierat behovet av sådana undantag. Om möjligheterna utnyttjas skall dock en miljöstyrning som är förenlig med direktivens intentioner enligt regeringen säkerställas. STEM har även i sin utredning pekat på andra möjligheter att slå vakt om den svenska torvindustrin. Vi anser att regeringen bör slå vakt om den svenska torvindustrin inte minst mot bakgrund av att den skapar viktig sysselsättning i glesbygd. Vi anser också att det är positivt att den svenska torvindustrin har inlett ett arbete med miljöcertifiering. Härigenom kan det bli möjligt att acceptera en svensk energitorvindustri även . Detta vill som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att slå vakt om den svenska torvindustrin under förutsättning att den kan svara upp mot högt ställda krav på miljöanpassning.
mot · GS02N311 · 2004-10-01 00:00:00 — Växelkursen mellan euro och kronor i strukturfondsprogrammet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se till att strukturfondsprogrammen i fullt ut tillförs de medel som kan erhållas genom att växelkursen mellan euro och svenska kronor anpassas till verkligheten. När de finansiella ramarna för EU:s strukturfondsprogram beräknas används kursen per euro (enligt förordning 1999:710). Som regeringen påpekar i budgetpropositionen (bilaga 19, Regional utveckling, s. 48) råder emellertid en betydande differens mellan denna kurs och den verkliga kursen. I praktiken innebär detta att stora summor stannar kvar i EU och inte kommer till användning för utvecklingsprojekt i de svenska regionerna. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Den nuvarande ordningen innebär alltså att inte tar till vara de ekonomiska resurser som är möjligt att få från strukturfondssystemet. beräknas nästan , , ligga passiva i EU för användning i de svenska regionerna. (Mål 1) skulle - om den verkliga kursen hade använts - ha haft ytterligare till sin disposition. För södra skogslänsregionen (Mål 1) är motsvarande summa 105 miljoner. Det handlar alltså om stora summor. I budgetpropositionen föreslår regeringen att kursen mellan euro och krona ska verklighetsanpassas i budgetpropositionen . Detta är självfallet utmärkt, men ännu bättre vore om anpassningen kan ske i stället . Eftersom innevarande programperiod för strukturfondsprogrammen avser kan inte beslut om stöd fattas efter . Tillförsel av medel först innebär att tiden för beslutsfattande och genomförande av projekt som erhåller stöd blir ytterst kort. Risken är uppenbar att det blir svårt, för att inte säga omöjligt, att ta till vara de ytterligare medel som erhålls genom en verklighetsanpassning av kursrelationerna mellan euro och krona. Endast projekt med mycket kort genomförandetid kan erhålla finansiering, vilket i praktiken leder till att utmärkta projekt som tar att genomföra inte får del av medlen. Mot den här bakgrunden är argumenten starka för att anpassningen till faktisk kurs sker så att programmen kan tillföras strukturfondsmedlen fullt ut .