ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ217 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slutförande och kostnadstäckning av projekt med anledning av . av den areal som redovisades i den ursprungliga har fått ett fullgott översvämningsskydd. För återstående aktuella marker har ett mycket omfattande miljökonsekvensbeskrivningsarbete (MKB-arbete) och därtill hörande tekniskt utredningsarbete utförts. Detta ska ligga till grund för återstående åtgärder. Syftet med de förrättningsarbeten som pågår är att minska översvämningsrisken för berörda marker under iakttagande av högt ställda natur- och miljövårdskrav. Tidsutdräkten har sin grund i de förändringar som skett av natur- och miljövårdslagstiftning, med de bedömningar och anpassningar som dessa förändringar kräver. drabbades Emådalen av ytterligare en stor katastrof då mellan 1000 och jordbruksmark översvämmades. Miljön skadades svårt och enskilda jordbruksföretag drabbades hårt. Även medförde stora översvämningar. Genom en stor insats med förstärkning med sandsäckar kunde stora skador förhindras. Situationen var kritisk och en ytterligare höjning av vattennivån kunde ha gett en totalskada. Med det ändrade klimatet är risken stor att vi får se mera av dessa extrema väderförhållanden. Det är därför viktigt att samhället planerar för att förebygga ytterligare katastrofer. Eftersom tidigare fattat beslut om stöd för åtgärder mot översvämningen av och eftersom arbetet därefter pågått med statligt engagemang kan det inte vara rimligt att staten nu undandrar sig ansvaret. Jag föreslår därför att tidigare fattat beslut fullföljs och att regeringen återkommer till med slutredovisning och förslag till kostnadstäckning för projektet.
mot · GS02MJ218 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att satsa på nya alternativa drivmedel. har regionalpolitiken åsidosatts och infrastruktursatsningar uteblivit. Utarmningen av landsbygden fortsätter och krisen blir alltmer permanent. har regeringen med sina stödpartier beslutat om att höja bensin- och dieselskatterna. Ett dråpslag mot glesbygdens folk. Bra kommunikationer är en förutsättning för att även inland ska kunna fortleva och utvecklas till nytta för hela landet. Kollektivtrafiken är inte tillgänglig på landsbygden och därmed inte heller något reellt alternativ för befolkningen i glesbygden. På de flesta håll är bilen det enda alternativet för resor till och från arbetsplatsen, skolan, serviceinrättningar och fritidsanläggningar. Att höja drivmedelsskatterna som regeringen nu gör är förkastligt. Som vanligt motiverar regeringen skattehöjningarna på drivmedel med att miljön kräver det. Istället borde användandet av ett miljövänligare bränsle vara en bättre väg att gå. Det är hög tid att regeringen tar vara på möjligheterna och stimulerar användandet av alternativa drivmedel. Att dessa möjligheter dras i långbänk med en regering som säger sig vilja gå i täten för ett ekologiskt hållbart samhälle är anmärkningsvärt. Satsningar på nya alternativa drivmedel är möjliga om viljan finns. Framställning av alternativa bränslen som etanol från skogsråvaror sker redan men i begränsad omfattning. Ett annat alternativ är att tillverka miljövänlig svensk diesel, Eco-Par (TM), av stålindustrins processgaser, processgaser från masugnarna vid i som bara facklas ut i luften till ingen nytta. Den miljövänliga Eco-Pardieseln går också att tillverka från skogsråvaror. Tyvärr lägger regeringen miljöklassningen som ett hinder för att satsa på Eco-Pardieseln. Gjorda undersökningar vid bland annat i har visat att Eco-Pardieseln, på alla punkter har bättre miljöegenskaper än MK 1 dieseln.
mot · GS02MJ219 · 2004-09-24 00:00:00 — Naturvårdsavtal som alternativ till naturreservat tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturvårdsavtal. Bildande av naturreservat är en fråga med stor aktualitet. I miljömålet Levande skogar har det som ett delmål angivits att fram ska ytterligare skogsmark avsättas som naturreservat. Till detta kommer mark av andra ägoslag t ex inom Natura 2000-områden som kommer att avsättas som reservat för att bevara och skydda värdefulla naturmiljöer. I en del fall är det rimligt att staten ensam tar ansvaret genom att t ex bilda naturreservat. Det statligt finansierade områdesskyddet skulle dock i betydligt större utsträckning än vad som är fallet kunna uppnås genom civilrättsliga avtal. Exempel på civilrättsligt avtal är naturvårdsavtal som tecknas mellan staten eller en kommun och en markägare i syfte att bevara och utveckla ett områdes naturvärden. har naturvårdsavtalet framför allt använts för överenskommelser om skogsmark, där företräder staten, men det finns inget formellt hinder för att använda det även för andra ägoslag. Ett framgångsrikt naturvårdsarbete förutsätter engagemang och medverkan från dem som äger och brukar marken. Detta hämmas av myndighetsföreskrifter, förbud och inskränkningar i markägarens äganderätt eller rådighet över sin egendom. Genom att utveckla metoder för naturvårdsavtalsmodeller, certifiering, ersättningsnivåer och ökad kunskapsspridning kan man uppnå relevanta skyddsformer och förbättrad skötsel i syfte att uppnå nödvändig naturvårdskvalitet i enskilda objekt och i landskapet som helhet. och bör få i uppdrag att tillsammans med representanter för markägare och brukare utveckla sådana metoder och instrument. Dessutom måste tillräckliga medel avsättas till ersättningar inom ramen för sådana avtal.
mot · GS02MJ220 · 2004-09-23 00:00:00 — Ersättningsrätten för berörda i vattenskyddsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra ersättningsrätten för berörda i vattenskyddsområden. Vattenskyddsområden kan behöva upprättas för att skydda dricksvattentäkter. Det kan likaså i känsliga områden vara berättigat med inskränkningar av pågående markanvändning, i syfte att minimera risken för förorening av vattnet. Däremot är det inte rimligt att de markägare som drabbas av inskränkningar ensamma får stå för hela denna kostnad. För den enskilde kan det vara förödande för dennes möjlighet att fortsätta leva och få sin utkomst av markanvändningen, medan det för vattenkonsumenternas del oftast innebär högst något enstaka öre per kubikmeter i ökad vattenkostnad. Markägaren drabbas dubbelt: dels direkt genom att pågående markanvändning inte kan fortgå vilket ger omedelbara inkomstbortfall, dels indirekt genom att markpriset sjunker kraftigt samt att värdet av övriga fasta investeringar påverkas av att utnyttjandegraden sjunker när arealunderlaget sjunker (t.ex. djurstallar och silo/torkanläggningar). Det råder oklarhet och delade meningar om hur lagen ska tolkas när det gäller möjlighet att ge ersättning för inskränkningar i vattenskyddsområde. Därför behöver lagen tydliggöras på detta område.
mot · GS02MJ221 · 2004-09-19 00:00:00 — Rörelsehindrades rätt att jaga tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra jaktförordningen (1987:905) så att människor med permanent rörelsehinder undantas från bestämmelsen. Personer med jakt som intresse får, alltför ofta, när de drabbas av ett rörelsehinder avstå från sitt intresse på grund av administrativa skäl. Bakgrunden är de regler som finns för att rörelsehindrade jägare skall kunna jaga från motordrivet fordon, oftast fyrhjulig motorcykel. Enligt nuvarande lagstiftning måste den rörelsehindrade uppge vilket vilt de har för avsikt att jaga och hur många djur de planerar att fälla när de söker tillstånd. Insikt torde saknas från lagstiftarens sida när sådana bestämmelser formas då de är få som i förväg kan sia om utfallet av jaktlyckan. Då användandet av fyrhjuligt fortskaffningsmedel är nödvändig för att över huvud taget kunna komma ut i markerna upplever många rörelsehindrade nuvarande bestämmelser som ett orättvist och byråkratiskt intrång i den enskildes jakt. En förändring av jaktförordningen (1987:905) är därför nödvändig så att permanent rörelsehinder undantas från nuvarande bestämmelse. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ222 · 2004-09-22 00:00:00 — Utbetalningar av EU-ersättningar till lantbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hanteringen av EU-ersättningar till jordbrukare. Utbetalningarna av EU-ersättningarna är händelser som regeringen valt att använda som regulator för att klara av statsbudgetens takbegränsande utgifter. Utbetalningarna av arealersättningen senarelades till 2001 och . I vårpropositionen aviserades om att utbetalningarna av direktersättningarna till jordbruket skulle komma att senareläggas från slutet på 2004 till 2005. Detta bekräftas i budgetpropositionen. har de senarelagda utbetalningarna begränsats till arealersättningarna, handlar det om betydligt fler ersättningar. Bland de ersättningar som berörs är förutom arealersättningen, djurpremier den nya mjölkersättningen, vissa miljöersättningar samt LFA-ersättningen. Sammantaget handlar det om ca . Detta är en summa som är större än hela den samlade nettoinkomsten i svenskt jordbruk. På det här sättet får svenskt jordbruk ta en orimligt stor börda för att statens utgiftstak skall hållas. Detta handlar i realiteten inte om några utgifter för det svenska samhället eftersom detta är medel som finansieras av EU. Detta gör att den likvida situationen i jordbruket i slutet på kalenderåret kommer att bli ohållbar. Särskilt allvarlig kommer situationen att bli i norra eftersom både kompensationsersättningen och ersättningen till öppet odlingslandskap är ersättning som kommer att betalas ut först i början på 2005. Dessa ersättningar är centrala för norra . Till detta skall läggas den nya mjölkersättningen som ocksåär betydelsefull, eftersom mjölkproduktionen är landsändans helt dominerande produktionsgren. De uppskjutna utbetalningarna innebär att jordbrukare får sina pengar senare än normalt. För många kan det innebära att de måste ta ett banklån för att klara likviditeten under den tiden. Det betyder räntekostnader som de inte får någon kompensation för. En jordbrukare säger: - När vi bönder ska fylla i EU-ansökningar är allt så petnoga. Då kan minsta lilla fel betyda att vi missar stora bidrag. Men när vi ska få våra pengar dåär det inte så noga längre. Den ekonomiska situationen i svenskt och norrländskt jordbruk är sådan att det inte finns utrymme för de höjda kostnader i produktionen som de senarelagda utbetalningarna innebär i form av ränteutgifter. Det torde knappast finnas någon produktionsenhet som inte tvingas använda sig av olika former av krediter för att klara av den likvida situationen. Eftersom utbetalningen av EU-ersättningarna faktiskt inte är en kostnad för borde ambitionen istället vara att dessa utbetalas för att på så sätt bidra till den samhällsekonomiska utvecklingen, istället för att använda dem i motsatt riktning. En långsiktig lösning av hanteringen av EU-ersättningarna måste genomföras. Det är inte rimligt att en hel näring ska sväva i ovisshet om när medel, motsvarande hela näringens samlade nettoinkomst, kommer att betalas ut. Eftersom EU-ersättningarna inte påverkar den svenska ekonomin och inte fattar beslut om dessa, borde en rimlig åtgärd vara att dessa medel läggs utanför statens budgettak.
mot · GS02MJ225 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare begränsningar av skarvens utbredning. Ökningen av beståendet av skarven har alltmer medfört en förändrad landskapsbild och en alltför kraftig åderlåtning av fiskbeståndet i skärgården. Med skarvkolonierna följer att träd och annan växtlighet på kobbarna dör och endast kala klipphällar återstår där det förut fanns grönska. De stora skarvbeståenden medför också att yngel och småfisk på lekplatser brandskattas alltför hårt. Från skärgårdsbefolkningens sida har man önskat sig större möjligheter till att genom olika metoder begränsa skarvens utbredning. De tillåtna metoderna har visat sig klart otillräckliga. Ett sätt att komma till rätta med problemet är att berörda länsstyrelser ges möjlighet att sätta tydliga och verkningsfulla mål för begränsningen av skarven och tillåta en mer omfattande avskjutning eller andra verkningsfulla metoder.
mot · GS02MJ226 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot svartfisket i . har diskussionen pågått om hur stor, eller liten, tillgången på torsk är i . Många olika åsikter har framförts men det som de flesta varit överens om är att tillgången har minskat. Anledningarna till detta har ansetts vara flera. Bland annat hänvisas till övergödning och miljögifter. Men den största anledningen menar många är svartfiske och ohållbara fiskekvoter. Att minska fiskekvoterna är enligt min mening verkningslöst så länge det finns okontrollerat fiske. Därför är det att ta till hårdare tag mot svartfisket. Det finns bedömningar att så mycket som av torsk- och strömmingsfisket i är svartfiske. Oavsett mängden är det naturligtvis oacceptabelt att det finns ett laglöst tillstånd som förstör underlaget för ett långsiktigt hållbart fiske i . För att komma tillrätta med situationen måste det till åtgärder. En av de åtgärder som föreslagits är att kontrollera fiskeföretagens rapporterade fångster mot redovisad försäljning och inkomst. Enligt uppgift görs inte det . När nu de flesta länder kring är med i EU borde det vara en kontroll som lätt skulle kunna införas. Med stöd av ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att komma tillrätta med svartfisket i .
mot · GS02MJ227 · 2004-09-22 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en utredning för att skapa en levande fjällvärld. Stora oexploaterade områden öppna för friluftsliv, turism och rekreation är vår fjällvärlds främsta kännetecken. Men fjällvärlden är mycket mer än så, finns vattenkraft, gruvnäring och renskötsel som vi nu ser att nya näringsgrenar såsom turist- och servicenäringen börjar växa sig allt starkare. Turist- och servicenäringen är helt nödvändig för att vi skall kunna ha kvar en levande fjällvärld där människor kan bo, verka och arbeta. Sett ur ett regionalpolitiskt perspektiv är det därför av största vikt att vår fjällvärld får förutsättningar att utveckla sin tillväxtpotential. Frågan om hur vi skall lösa fjällvärldens framtid inbegriper dock en rad motstridiga intressen som först måste få sin lösning: miljömål måste ställas mot tillgänglighet, företagsamhet, regional tillväxt och landsbygdsutveckling måste ställas mot viljan att bevara en orörd miljö. Problemen är absolut inte olösliga, men det är angeläget att finna lösningar som innebär att fjällvärldens unika miljö bevaras som vi ger människor möjligheter att bo och driva företag i dessa trakter. har vi sett en rad konkreta exempel på att politikerna inte klarat av att göra dessa avvägningar. Det senaste exemplet i raden är förslaget att ytterligare begränsa flygtrafiken i fjällvärlden. Om det förslag som ligger på regeringens bord genomförs, riskerar det att lägga en död hand över den svenska fjällvärlden. Konsekvensanalyser av hur politiska beslut påverkar fjällvärldens möjlighet att utvecklas görs i allt för liten omfattning. Likt det nu liggande fjällflygsförslaget riskerar även framtida politiska beslut att påverka fjällvärldens framtid negativt om ingen förändring sker på detta plan. En parlamentarisk utredning bör därför tillsättas för att sammanväga de olika intressen som finns. Entreprenörer och boende måste få besked, ska fjällen vara ett perifert reservat eller en levande del av landet? Intill dess utredningen har kommit med sitt förslag bör inga beslut som rör fjällvärlden genomföras.
mot · GS02MJ228 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skrotningspremien bör höjas rejält. har en av äldsta bilparker. Äldre bilar är sämre från såväl trafiksäkerhetssynpunkt som miljösynpunkt, då avgasutsläppen från dessa bilar är betydligt högre än från nyproducerade bilar med bra förbränning och katalysatorer. har utvecklingen på säkerhetsområdet gått mycket snabbt. Detta har medfört stora skillnader i säkerhet mellan äldre och nyare bilar. Om de äldre bilarna fasas ut från den svenska bilparken kommer vi inte bara att få miljövinster utan även en bättre trafiksäkerhet. Tyvärr är incitamenten för att skrota en gammal bil allt för lågt. Detta skall ställas mot den kostnad som inköpet och driften av en ny bil kostar. Enligt en utredning (SOU 1997:126) skulle en kraftigt höjd skrotningspremie medföra att gamla bilar, med dåliga miljö- och säkerhetsegenskaper, skulle försvinna ur trafik. Ur miljö- och trafikhänsyn finns därför mycket som talar för att höja skrotningspremien rejält, exempelvis till .
mot · GS02MJ229 · 2004-09-23 00:00:00 — Avgasfria bilar och utsläppsmål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sätta upp mål för införandet av avgasfria bilar i . bör ta lärdom av USA-delstaten beslut om avgasfria bilar, och följa efter med beslut om hårdare avgaskrav. ska det finnas minst 22 000 elbilar i . Efter ett årtionde av kompromisser slår delstatens luftvårdsbyrå () enhälligt fast att de största biltillverkarna måste sälja avgasfria bilar års modeller. rullar mer än 2 300 elbilar på de kaliforniska vägarna, bland dem . Utrustad med nickelmetallhydridbatterier har den en räckvidd på . Det är lagstiftningen klubbades första gången. Ursprungligen skulle av alla nya bilar som såldes vara avgasfria. Efter en intensiv kampanj från olje- och bilindustrin gick myndigheten med på att inte införa några krav om elbilar . Ett beslut ger bilindustrin viss möjlighet att byta ut elbilar mot vad som kallas superultra lågemitterande fordon (). Det är vanliga bensin- eller naturgasdrivna bilar som ska ha renare avgaser än medelbilen av årsmodell . Programmet, som kallats "världens mest ambitiösa" för att bli av med luftföroreningar, har också stor betydelse för fyra andra amerikanska delstater: , , och som förbundit sig att följa exempel. hårda krav för en bättre luftmiljö, har gjort att stora biltillverkare i satsar stort på miljöbilar, som sägs vara s.k. muskelbilar, som skall motsvara kraven på snabbhet och komfort. Bilarna drivs med bränsleceller, som tillverkar vätgas ur metanol - de har naturgasdrift, syntetiska oljor med lågt kväveutsläpp och inga sotpartiklar - samt hybridbilar med både bensin och el. I borde vi sätta upp mål för att få avgasfria bilar, liksom i . En utredning bör få i uppgift att ta fram olika delmål för när de stora tillverkarna i bilbranschen skall kunna leverera bilar som är bränslesnåla och inte släpper ut avgaser. Strävan bör vara en nollvision inom t.ex. , med stopp däremellan och med delmål i procent av bilparken. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02MJ230 · 2004-09-22 00:00:00 — Salmonellakontroll i hela EU tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen arbetar för att påverka alla länder i EU att salmonellakontrollera allt kött som de producerar. Som konsument av svenskt kött kan vi känna oss trygga och säkra med tanke på den rigorösa salmonellakontroll som genomförs i vårt land. Detta uppskattar vi som konsumenter och vi vet att även våra producenter vill ha denna säkra kontroll. Enda problemet är att denna kontroll innebär att kostnaderna för svenskproducerat kött blir något högre. sker stor import av kött till vårt land och eftersom vi tyvärr inte är självförsörjande på kött så kan vi inte protestera mot detta. Det vi däremot kan protestera mot är att mycket av det kött som importerats inte genomgått den salmonellakontroll som svenskproducerat kött har gjort. Detta innebär dels att många svenskar kan insjukna i salmonella, dels att detta kött kan produceras till ett lägre pris. Vi kräver därför att regeringen i EU-samarbetet med kraft driver frågan om salmonellakontroll av allt kött. Detta skulle innebära att vi får säkrare livsmedelsproduktion och mer likvärdiga produktionskostnader.
mot · GS02MJ231 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen ser över den kontrollapparat som omger det svenska yrkesfisket i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligt en kartläggning som gjorts av televisions regionala program Västnytt, finns det i stort sett lika många "fiskebyråkrater" som det finns aktiva yrkesfiskare. Byråkratin kring yrkesfisket beräknas kosta lika mycket som förstahandsvärdet av havsfisket. Enlig uppgifterna i Västnytt bedriver ungefär 1.000 yrkesfiskare sin näring på båtar, som är större än . I stort sett lika många personer i olika yrkeskategorier från olika myndigheter arbetar med att övervaka dessa 1.000 fiskare. Den personal som man räknar in kommer från , , länsstyrelserna och . Kostnaderna för de uppräknade tjänstemännen uppgår enligt kartläggningen till , vilket skall jämföras med de fisket inbringade då utredningen gjordes. Men det kan bli ännu mer byråkrati och kostnader för denna. EU har långt framskridna planer på att tvinga på enskilda fiskefartyg inspektörer, som bland annat skall kontrollera att det inte fastnar tumlare i garnen. Detta trots att det i de delar av där svenska laxfiskare fiskar har det, enligt en samstämmig fiskekår, inte förekommit tumlare på . De tumlare som fanns tidigare försvann definitivt under de stränga isvintrarna . En annan bidragande orsak till att tumlarna försvann synes vara att man började med storskaliga oljetransporter i med allt vad det drog med sig av utsläpp från tankrengörningar m.m. tillsammans med andra miljöstörande föroreningar. Visserligen arbetar också med forskning och utveckling, vård av fiskevatten m.m. Även de andra myndigheterna har naturligtvis andra uppgifter än den direkta fiskekontrollen. Alla ingår dock i den statliga byråkrati som omger yrkesfisket. Det är naturligtvis viktigt, nödvändigt och önskvärt att fisket kontrolleras, men det kan inte vara rimligt att detta sker med nuvarande stora kontrollapparat. Rimligen kan kontrollarbetet göras enklare och effektivare. Ansvariga politiker och myndigheter bör ta en allvarlig funderare på vad som är på väg att ske inom det svenska yrkesfisket. Jag anser att regeringen skyndsamt skall utreda hur den kontrollapparat som omger det svenska fisket skall se ut . Med den utveckling som skett är hela fiskebyråkratin på väg att spåra ur.
mot · GS02MJ232 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett EU-gemensamt pantsystem för aluminiumburkar och glasflaskor. Prisskillnaderna på sprit, öl och vin mellan och framförallt , och har gjort att många svenskar köper sin alkohol utomlands. Förutom att konsumtionen ökat, och därmed de risker detta innebär för folkhälsan, innebär den stora införseln av alkohol att ett berg av i icke pantbara glasflaskor och aluminiumburkar byggs upp. säljs 940 miljoner öl-, vatten- och läskburkar av aluminium med pant i . av dessa pantas. Försäljningen av PET-flaskor är något mindre men ökar i . såldes till exempel 320 miljoner stycken. Av dessa kom tillbaka. Dessa siffror kan naturligtvis bli bättre. Men att de ändåär relativt höga visar att viljan att ta ansvar för miljön är mycket hög i . Med ett EU-gemensamt pantsystem skulle åtskilligt av den stora mängd importerade returburkar och returglas som inte kan återvinnas i bli till nya produkter istället för att hamna på soptippen. Ett EU-gemensamt pantsystem skulle innebära en ökad återvinning inte bara i utan i hela EU. För att bygga vidare på traditionerna som en föregångare på miljöområdet bör därför driva frågan i EU.