mot · GS02Ub286 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med ett nationellt program för lärlingsutbildning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta erhålla vetenskapsområdet teknik och därmed få möjlighet att förverkliga . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta bli försöksområde för etablerande av en regional yrkeshögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillskapa ett nytt forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga det nya till . har bland landets lägsta arbetslöshet, på länsnivå en positiv befolkningsutveckling, bland de lägsta sjuktalen, den högsta förvärvsfrekvensen och en god tillväxt. ser vi i delar av länet en vikande befolkningsutveckling, svårigheter att rekrytera och ett minskat nyföretagande. Visionen för det regionala tillväxtprogrammet (RTP) är att ska tillhöra ledande tillväxtregioner. Detta ställer krav på kompetens för att driva de utvecklingsprocesser som krävs. Då måste såväl individens kompetens som företagens och regionens kompetens utvecklas. I denna motion fokuserar vi på individens kompetens. Utbildningsnivån i länet är generellt låg. Andelen av befolkningen med eftergymnasial utbildning ligger under riksgenomsnittet i alla åldersgrupper. Utbildning ser vi som en av de starkaste faktorerna för framtida utveckling och tillväxt i regionen. Verkstadsindustrin i är av allra största betydelse för sysselsättningen och för ekonomin som helhet. Detta kommer att gälla långt in , även om vi är på väg in i en tjänsteekonomi. Tjänstesektorn verkar inte isolerat, utan har långt större möjlighet att utvecklas starkt om man kan dra nytta av konkurrenskraftig industri. utsätts emellertid verkstadsindustrin för en kraftig omställning i liksom i andra länder. De stora företagen internationaliserar och bantar sin verksamhet mycket snabbt, det är i hög grad i små och mellanstora företag som de nya möjligheterna till expansion uppstår. Vårt län är ett entreprenörslän. Vi har nästan dubbelt så stor andel inom tillverkningsindustrin - - som riksgenomsnittet och en väl utvecklad företagaranda. har därmed en unik utvecklingsmiljö som kännetecknas av det stora antalet företag, entreprenörsandan, medarbetares kompetens och engagemang, högskola under utveckling och en vilja till samarbete. För att säkerställa en fortsatt god utveckling i regionen måste kvalificerade insatser av olika slag göras inte minst på utbildningsområdet. Mer än fordras modeller för livslångt lärande, som möjliggör att människors kompetens och initiativkraft kan tas till vara och fortsätta utvecklas långt fram i livet. Att detta kan förverkligas är av största betydelse inte bara för regionen själv. Vårt län behöver kunna visa vägen för riket som helhet vad gäller de små och medelstora företagens förmåga att försvara och utveckla konkurrenskraftig produktion, och vad gäller en förstärkning av pedagogik och lärande för vuxna. I gymnasieskolan förbereds eleverna för steget ut i vuxenlivet. Där läggs grunden för vidare studier eller yrkesarbete. Gymnasieskolan är den skolform som genomgått de största strukturförändringarna . börjar de allra flesta, långt av varje årskull, i gymnasiet. har gymnasieskolans utbildningar blivit allt mer homogena. Skillnaderna mellan de olika programmen minskar och de teoretiska kraven ökar. Det har lett till att många elever slås ut och att andra inte lär sig det de ska. lämnar var fjärde gymnasieelev skolan utan fullständiga betyg och det individuella programmet har blivit skolans största. har många elever en praktisk begåvning som inte tas tillvara inom nuvarande gymnasieskolas ram. I finns en stor arbetsmarknad för elever med praktisk begåvning. Arbetskraftsbrist och flaskhalsar utgör ett betydande hinder för en väl fungerande arbetsmarknad . behöver en ny och modern lärlingsutbildning. Ett fungerande lärlingssystem skulle underlätta många ungdomars inträde på arbetsmarknaden och bättre ta tillvara de praktiska färdigheter hos många elever som inte trivs i gymnasieskolan. Gymnasieskolan är med sitt krav på att alla ska uppnå högskolebehörighet, en teoretisk utbildning som slår ut många elever. Dessa elever har i regel svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. har 7 av 10 företag som behöver nyanställa svårt att rekrytera medarbetare. De nya arbetsorganisationerna och inte minst investeringarna i ny teknik ställer nya och större krav på arbetskraften vad gäller yrkesutbildning, yrkeskunnande, bredd på kompetens samt ökad flexibilitet. Dessa krav har svårt att tillgodoses inom ramen för den traditionella utbildningen. Inom ramen för en försöksverksamhet finns i dagens gymnasieskola möjlighet till lärlingsutbildning inom det individuella programmet (IV). Regeringen har inte lyckats skapa en utbildning som attraherar ungdomar i någon större utsträckning. anordnades lärlingsutbildning för sammanlagt 102 elever, varav 46 gick år 1. I beslutet om en ny gymnasieutbildning som fattade beslutades att en gymnasial lärlingsutbildning ska utvecklas som ett attraktivt och valbart alternativ inom gymnasieskolan vid sidan av den gymnasiala yrkesutbildningen. Men ett genomarbetat förslag finns inte med i propositionen. har fått i uppdrag att utreda och lämna förslag till närmare utformning och reglering av denna lärlingsutbildning. Vad det arbetet kommer att leda fram till vet vi inte . Det är nu dags att pröva en annan typ av lärlingssystem som tillgodoser såväl elevens behov av en relevant yrkesutbildning som företagens behov av kvalificerade yrkesarbetare. Skolan är här beroende av den kompetens och maskinpark som återfinns endast i näringslivet. Dessutom behövs en god kontaktyta mellan kommun och arbetsliv, skola och näringsliv. Alla dess komponenter finns i . Därför bör en försöksverksamhet med lärlingsutbildning initieras där. Lärlingsutbildningen bör bilda ett eget program inom gymnasieskolans ram. Den bör ha en flexibel utformning med individuell studieplan. Utbildningstiden kan variera . Utbildningen måste inte med nödvändighet ge högskolebehörighet. Utbildningstidens längd är beroende av det valet men också av vilken bransch/yrke eleven väljer. Lärlingsutbildningen måste knytas nära det lokala näringslivet. Skolan är huvudman under hela utbildningen och har ansvaret för att utbildningen fyller uppställda kvalitetskrav. Praktik varvas med teori redan från första terminen. Fördelningen bör vara /vecka av teori respektive praktik. Företagen får en ersättning från skolan för produktionsbortfall, materialkostnad, maskinslitage under första utbildningsåret. Eleven får från företaget en speciellt avtalad, symbolisk "lärlingslön" fr.o.m. 2:a året i förhållande till den insats man gör i produktionen. Utbildningen avslutas med yrkesprov och leder till en yrkesexamen. Företaget har inget anställningstvång av eleven vid avslutad utbildning. Alla elever med avslutad utbildning ska ha behörighet till fortsatt utbildning på yrkeshögskola och möjlighet att komplettera betygen för att meritera sig för akademisk högskoleutbildning. Vi föreslår att får utgöra försökslän för en lärlingsutbildning som eget program inom gymnasieskolans ram och med egen timplan fr.o.m. ht 2005. En sådan lösning kan skapa den fasta ram som en lärlingsutbildning behöver för att etableras som ett reellt alternativ för dagens unga. Vi anser att med den struktur som har, med en rik flora av små företag inom en mängd olika branscher, är länet idealiskt för att pröva en annan modell för lärlingsutbildning än den som regeringen föreslagit. Vi anser vidare att det i samarbete med näringslivet borde inrättas ett nationellt gymnasieprogram med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap. Då är entreprenörslänet med en rik tillgång på såväl företag som entreprenörer är det en självklarhet att försöksverksamhet med ett sådant program bör förläggas till vårt län. Det ligger i linje med det entreprenörskapsperspektiv som regeringen i gymnasiepropositionen säger sig vilja införa. I ett företagsinriktat program måste tonvikt läggas på elevernas kreativitet och kapacitet att planera och genomföra egna projekt. Varje elev bör självfallet ha såväl ett fadderföretag som en personlig fadder. Det finns en rik tradition hos länets företag att medverka i utbildning på det sättet då har närmare 700 fadderföretag kontrakterade. I länet finns också näringslivsgymnasium () som drivs i samarbete med näringslivet, där alla elever har såväl fadderföretag som mentorer. Här finns alltså en rik erfarenhet att tillvarata för övriga gymnasieskolor i länet. bör således få regeringens uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med en entreprenörskapsutbildning som ett eget program med egen timplan inom gymnasieskolans ram. består av fyra fackhögskolor i samverkan, Hälsohögskolan, , och . Högskolan är en s.k. stiftelsehögskola som arbetar med en stark fokusering på små och medelstora företag. Man har en decentraliserad utbildningsverksamhet på . Cirka 700 företag agerar fadderföretag inom högskolans ram. I samarbete med Science Park startar eleverna mellan 50 och 60 företag , vilket motsvarar av nyföretagandet i länet. () fokuserar på innovativt lärande och har med hjälp av statligt stöd utvecklat ett centrum för vuxenlärande. Här öppnas stora möjligheter för det livslånga lärandet som kompetensutveckling hos äldre medarbetare och överföring av den "osynliga" kompetensen från äldre till yngre på en arbetsplats. Fortsatta satsningar på innovativ pedagogik kommer att inriktas alltmer mot näringsliv och myndigheter. Ingenjörshögskolan i är en av landets allra största utbildare av högskoleingenjörer. Tekniska magisterutbildningar med god rekrytering har utvecklats och den tekniska forskningen har expanderat kraftigt. Kvaliteten i grundutbildningen har rankats mycket högt (). All verksamhet vid är fokuserad på teknik för små och medelstora företag. Inom denna fokusering inriktas forskningen mot Industriell produktframtagning. Det innefattar hela kedjan från idé till att en produkt är etablerad på marknaden. Följande delområden ingår: Produktionssystem med Flexibel produktion, Produktionslogistik och Produktutveckling med Datorstödd konstruktion och Integrerad produktutveckling Komponentteknologi med Gjuteriteknik och Polymerformning Intelligenta produkter med Mekatronik, Inbyggda system och Datakommunikation Informationsteknik med inriktning på effektiv samordning Tonvikten ligger på utveckling och tillverkning av fysiska produkter för flexibel och småskalig produktion. Stor samverkan sker med . Ett arbete påbörjades med att utveckla Ingenjörshögskolan till . Det handlar om att bygga ut den tekniska forskningen så att vetenskapsområdet teknik kan erhållas. Nationell och internationell rekrytering av seniora forskare har pågått och utvecklas positivt. Ansökan om doktorsexamensrättigheter i teknik inlämnades till regeringen . En forskningsfond håller på att byggas upp där näringslivet är delaktigt och bidrar med lika mycket medel som offentlig sektor. Detta är mycket ovanligt och indikerar det regionala näringslivets stora intresse för och behov av teknisk forskning. inbjöd 2003 ett begränsat antal högskolor för diskussion om placeringen av en framtida forskarskola inom produktframtagning. Även om uppdraget gavs till visar det att är i en offensiv forskningsfront. - genom Ingenjörshögskolan - har tillsammans med tagit initiativet till ett samarbete i i forskning och utbildning inom produktionsteknik, "Produktion i Väst" där totalt fem västsvenska lärosäten ingår. I produktframtagningsbegreppet är utveckling av konstruktion och design, tillverkning och marknad integrerade och beroende av varandra för att uppnå en total utvecklings- och realiseringsprocess. En framtida bör fokusera forskning kring produktutvecklingsprocessen (konstruktion och design) och produktionsutvecklingsprocess (tillverkning). Särskild vikt bör läggas på hur dessa processer kan integreras. Från industrisektorn finns ett uttalat behov av detta. Forskning kring industriell produktframtagning är lämpligt att utföra i nära anknytning till befintliga industriföretag i och utanför regionen. Dessutom finns unika möjligheter att utveckla en stark koppling mellan dessa program och det nationella centrum för vuxnas lärande som etablerats vid (), i form av Encell. Vi har möjlighet att skapa en unik kombination av teknisk utbildning och utveckling av ny pedagogik för vuxnas lärande, med direkt relevans för uppgiften att understödja konkurrenskraft och sysselsättning i de små och medelstora företagen. Med denna inriktning kommer att få den största betydelse för svensk industris framtida utvecklingsmöjlighet. En forskningsproposition är aviserad under /05. Vi föreslår på goda grunder att tilldelas vetenskapsområdet teknik. I finns en rik flora av Kvalificerade Yrkesutbildningar och med en mångfald av utbildningsanordnare. Ett regionalt KY-råd organiserar ett gott samarbete och en gemensam katalog presenterar hela utbudet. Grunden för Kvalificerade Yrkesutbildningar är att en stor del av utbildningstiden görs ute på företagsnivå och den skiljer sig därmed från högskoleutbildningar genom att inte primärt vara inriktad mot forskning. har i enighet beslutat uttala att en samlad översyn bör göras av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Vi förutsätter att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts med ett öppet mandat att föreslå de förändringar som behövs. Vår utgångspunkt är att det är dags att samla alla kvalificerade yrkesutbildningar under ett tak med benämningen yrkeshögskola. Det är en internationellt etablerad benämning och förenklar vid jobbsökande utomlands. Då kan kvaliteten i den kvalificerade yrkeskunskapen utvecklas och en tydligare identitet skapas. Den mångfald av utbildningsanordnare som finns måste värnas. Former för vuxenlärande med villkor som går att kombinera med arbete behöver utvecklas vidare. bör bli försökslän för att samordna verksamheterna under den gemensamma benämningen Yrkeshögskola. Industrin utgör en viktig bas för välstånd och ekonomiska tillväxt. Det industriella systemet, bestående av industriföretag och underleverantörer i form av tjänsteföretag, bidrar till nästan hälften av BNP. Av denna industrisektor utgör verkstadsindustrin, som inkluderar elektronik och telekomindustrin, ungefär hälften. framtida konkurrenskraft hänger i stor utsträckning på vår förmåga att utveckla nya produkter och nya företag. För det krävs både grundforskning och tillämpad forskning av hög kvalitet. För att hålla världsklass måste det finnas väl utvecklade kanaler mellan forskning inom universitet och högskola och den utveckling som bedrivs i företag. Forskning och utveckling har avgörande betydelse för verkstadsindustrins konkurrenskraft. Industriella produkter blir alltmer komplexa. Nya krav tillkommer på miljö, på kvalitet, på korta ledtider. Det ökar kraven på kunskap och kompetens hos medarbetare i verkstadsindustrin. En redan tidigare exportberoende industri har blivit alltmer beroende av internationella strukturer. Ett ökat utlandsägande, internationaliseringen och ökad specialisering i FoU har minskat samarbetet inom landet med svenska . En stark konkurrens har medfört att laboratorieresurser och centrala FoU-enheter har avvecklats på företagen och de köper istället sådana tjänster externt. Företagens FoU-verksamhet kommer i ökad utsträckning att lokaliseras till sådana länder som erbjuder starka forsknings- och utvecklingsmiljöer. Många mindre och medelstora företag, fungerar som underleverantörer till de större företagen. ställs krav på underleverantörerna att de i sina leveranser även ska svara för utvecklingsinsatser. Ofta saknas såväl vana som utbildad personal för detta hos de mindre och medelstora företagen, vilket gör dem mer sårbara för framtiden om inte sådana tjänster finns att köpa. Allt fler företag får alltså behov av det FoU-stöd som industriforskningsinstituten kan ge. är det mycket få av företagen med färre än 500 anställa som får del av FoU-verksamheten. Detta måste förändras. I har man beslutat satsa av alla forskningsresurser på små och medelstora företag. Detta s k SBIR-program har åstadkommit många nya företag och en rad nya produkter. Ett starkt nationellt innovationssystem behövs för att befästa de stora företagens närvaro i och för att utveckla mindre företag som vill växa. Den av staten stödda FoU som utförs på högskolor och i forskningsinstitut är mycket viktig. Dessvärre går utvecklingen i fel riktning vad beträffar satsningar. Det statliga stödet till FoU som andel av BNP minskar kraftigt i . Flera stora företag reducerar också sin forskningsbudget. minskar sin FoU i och flyttar en del av sin FoU till och . Forskningsinstituten, som ofta har ett starkt statligt stöd utomlands, får i av finansieringen från staten. Svensk verkstadsindustri behöver en stark samarbetspartner på detta område i form av ett brett forskningsinstitut som kan samla de kompetenser som företagen efterfrågar. Ett starkt institut behövs också som partner i europeiska samarbeten kring nya teknologier. Industriforskningsinstituten har sin huvuduppgift i den tillämpade forskningen, mellan universitets och högskolors grundläggande forskning och företagens utveckling av produkter. Instituten ska förmedla ny kunskap till företagen. Instituten har också uppdragsverksamhet gentemot företag. är var för sig mycket kompetenta men en samordning krävs för att möta morgondagens behov. Forskningsinstituten måste byggas så att de blir en arena för att hitta strategiskt intressant tillämpad forskning. Just nu pågår en nödvändig omstruktureringsprocess av forskningsinstituten. En programkommitté har presenterat en framtida tänkt struktur med följande fyra områden: Bio-, miljö- och byggteknik, Fiber- och förpackningsteknik, Informationsteknik och Material- och verkstadsteknik. Utvecklingen inom industrin talar för bildande av industriforskningsinstitut som kan spela en nationell roll som koordinatörer. Instituten måste också kunna uppträda som samarbetspartner mot utländska intressenter liksom vid finansiering via . Förslaget om ett brett verkstadstekniskt forskningsinstitut är mycket positivt. IRECO bör genomföra denna fusion av gamla institut. måste kunna möta industrins behov av tillämpad forskning och utveckling. I breda industriella projekt krävs kompetenser från ett antal olika teknik- och FoU-områden. Institutets uppdrag och verksamhet måste tydliggöras både utifrån övergripande behov och utifrån konkret efterfrågan i industrin. Det är viktigt att får en strategisk geografisk placering. En placering i är att förorda av följande skäl: Forskningsinstituten måste i ökad utsträckning arbeta med och mot mindre företag som är underleverantörer. Tillgången till ett "levande laboratorium", dvs. vad ett av landets mest företagstäta län möjliggör är en tillgång för forskningsinstitutet. har väl etablerade kontakter, t ex genom att alla programstudenter vid och har ett fadderföretag - sammanlagt över 700 företag. Ett arbete påbörjades med att utveckla Ingenjörshögskolan till . Det handlar om att bygga ut den tekniska forskningen så att vetenskapsområdet teknik kan erhållas. En forskningsfond håller på att byggas upp där näringslivet är delaktigt och bidrar med lika mycket medel som offentlig sektor. Detta är mycket ovanligt och indikerar på det regionala näringslivets stora intresse för och behov av teknisk forskning. Ett forskningssamarbete med ett världsledande tyskt pågår vid . En forskargrupp finns i med inriktning mot informationslogistik. Vi föreslår således att ett nytt inrättas och att detta förläggs till .