mot · GS02Ju292 · 2004-09-28 00:00:00 — Vi vill dock att alla medborgare ska ha möjlighet till likvärdig och bra brottsofferhjälp oavsett var de bor. Om kommunerna inte lever upp till den lagstadgade skyldigheten måste bestämmelsen i 5 kapitlet 11 § socialtjänstlagen om att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp ändras till skall verka för osv. Det kan även behöva övervägas om ansvaret för stödet till brottsoffer i stället ska åligga staten. Det är viktigt att socialjouren verkligen fungerar som en jour - brott begås dygnet runt och brottsoffer måste därför kunna få hjälp även vid obekväma tider . Mindre kommuner som kan ha svårigheter att upprätthålla beredskap och kompetens inom detta område kan med fördel söka samarbete med närliggande kommuner. måste utnyttja sin tillsynsskyldighet gentemot kommunerna och vite bör kunna utdömas till de kommuner som inte uppfyller socialtjänstlagens bestämmelse om stöd och hjälp till brottsoffer. 6.3Stöd till ideella brottsofferorganisationer Socialtjänstlagen klargör att det ankommer på socialnämnden att samverka med ideella organisationer för att förebygga sociala problem. Av landets 289 kommuner saknar dock exempelvis 139 kommuner kvinnojourer. Många av dessa kommuner har ingen beredskap alls för att bistå hjälpsökande kvinnor. I många fall är de ideella kvinno- och brottsofferorganisationernas insatser, engagemang och kunskap av avgörande betydelse för brottsoffret - särskilt när samhället i övrigt inte har klarat av att erbjuda stöd och hjälp. Det går inte nog att betona betydelsen av dessa organisationer och vikten av ett samarbete mellan dem, kommunerna och de rättsvårdande myndigheterna. Kommunernas bidrag till de lokala organisationerna varierar kraftigt, inte minst mellan åren. Denna kortsiktighet försvårar för organisationerna i deras verksamhet. Det ekonomiska stödet till de ideella brottsofferorganisationerna och kvinnojourerna måste vara kontinuerligt. Vittnen kan också ses som offer för brott då det i vissa fall kan vara mycket obehagligt att först och främst bevittna brott men också att sedan vara tvungen att berätta om det, i en del fall med rädsla för repressalier. I inrättades den första vittnesstödsverksamheten 1995 och hela verksamheten bedrivs ideellt via lokala brottsofferjourer och med stöd från . Ett vittnesstöd är en ideellt verksam person som genomgått utbildning i såväl bemötandefrågor som frågor gällande rättsprocessen. Vittnesstödet bistår brottsoffer och vittnen med stöd och praktisk information om hur en rättegång går till. liberalerna anser att vittnesstödsverksamheten är mycket viktig och bidrar till en ökad chans att vittnen verkligen kommer till domstolarna, avlägger bättre vittnesmål och känner sig bättre till mods när de lämnar domstolen. De ca tusen personer som arbetar ideellt som vittnesstöd runt om i landet gör således en mycket viktig insats. och slutredovisade sitt regeringsuppdrag att medverka till att vittnesstödsverksamhet inrättas vid landets domstolar. De båda myndigheternas rapport visar att vittnesstödsverksamheten är en utbredd och etablerad verksamhet som finns vid 5 av landets 6 hovrätter och i 76 av totalt 79 tingsrätter/kansliorter. Särskilt inrättade vittnesstödsrum, som gör att målsägare och vittnen slipper sitta i samma väntrum som de tilltalade, finns vid hälften av hovrätterna och på 50 av tingsrätterna/kansliorterna. De brister och problem som uppmärksammas i rapporten är enligt myndigheterna till stor del av praktisk karaktär och gäller samordning eller kommunikation mellan domstol och vittnesstödsverksamhet. Några av åtgärdsförslagen i rapporten är att samordningen vid tingsrätterna i , och bör få en enhetlig lösning genom heltidsanställda vittnesstödssamordnare och att "ideella föreningar som bedriver vittnesstödsverksamhet bör få ett årligt bidrag för att underlätta samordning och skapa gynnsammare förhållanden för verksamheten". liberalerna anser att dessa åtgärder bör vidtas och att vittnesstödsverksamheten permanentas. De domstolar som fortfarande saknar vittnesstödsrum bör inrätta ett sådant. 8Säkerhet för vittnen och målsägare Vi tycker att det är hög tid att strama upp rutinerna kring reglerna om spärrmarkering/sekretessmarkering och kvarskrivning som ska vara till hjälp för utsatta personer. Dagens system medför inte sällan att de uppgifter som ska skyddas läcker ut - även till just den person som utgör hotet. och andra berörda myndigheter men även banker, skolor och andra som kommer i kontakt med personer som behöver skydd, måste se över sina handläggningsrutiner och bör begränsa antalet personer som har åtkomst till hemliga personuppgifter. I betänkandet "Ny sekretesslag" (SOU 2003:99) föreslås en del sådana skärpande regler och åtgärder som bör införas. En person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan också få fingerade personuppgifter. Tillstånd lämnas av och ansökan om medgivande görs av efter framställning från den som vill använda uppgifterna. I samband med detta uppstår det ofta kostnader som den hotade personen själv måste betala. Vi vill att det i största möjliga mån ska gå att få skälig ersättning för sådana kostnader. Sådan ersättning skulle kunna finansieras och utgå i enlighet med ersättningen vid personsäkerhetsprogrammet enligt nedan. presenterades betänkandet "Ett nationellt program om personsäkerhet" (SOU 2004:1) där ett program föreslås till stärkt skydd för grovt hotade personer samt att den som omfattas av programmet även ska ha rätt till ersättning från staten för de merkostnader som bl a flyttning och minskade arbetsinkomster i samband med detta kan innebära. Programmet är inriktat på att omfatta en snäv personkrets av bevispersoner och personal inom rättsväsendet samt deras närstående. I särskilda fall kan det även tillämpas på andra, t ex journalister eller politiker.I liberalernas motion "Krafttag mot våld mot kvinnor" föreslår vi att ett personsäkerhetsprogram även ska omfatta grovt hotade kvinnor och vi utvecklar där mer kring personsäkerhets-programmet och kostnaderna för detta. Vi anser att ett nationellt personsäkerhetsprogram med möjlighet till personsäkerhetsersättning bör införas möjligt. 8.1Inrätta ett EU-program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet Att vittna i rättegångar där organiserad brottslighet är inblandad är inte riskfritt. liberalerna vill att arbetar för att EU ska inrätta ett gemensamt program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet. Det är av avgörande vikt att både vittnen till och brottsoffer för internationell, gränsöverskridande brottslighet som t ex människohandel får stöd, hjälp och skydd - både i landet där rättegång hålls och i hemlandet om de åker tillbaka. Medlemsländernas polismyndigheter måste ha väl utvecklade metoder för riskbedömning och samarbete gällande vittnen, brottsoffer och deras anhöriga. Hela livet kan förändras i för den som utsätts för ett brott. Brottsoffer drabbas ofta av otrygghet, trauman, fysiska och/eller psykiska skador och andra rättsförluster. Ett eventuellt skadestånd ersätter aldrig det lidande som har drabbat ett enskilt brottsoffer men det kan vara nödvändigt för att kunna betala sjukhuskostnader, behandling eller förstörd egendom. Det kan också vara en del av upprättelsen att få ersättning för den kränkning en person utsatts för genom brottet. Därför är det viktigt att reglerna om skadestånd och den praktiska hanteringen gällande utbetalning fungerar så bra som möjligt. För brottsoffret får det inte medföra ytterligare problem eller oklarheter kring ett utdömt skadestånd när rättegången väl är över. Dagens regler kring skadestånd och brott innehåller dock en del brister som vi vill förändra. 9.1Underlätta för brottsoffren att få ut skadeståndet När ett brottsoffer har fått rätt till skadestånd åligger det denne person att själv se till att skadeståndet verkligen betalas ut. Om gärningsmannen inte frivilligt betalar skadeståndet hamnar ärendet hos kronofogdemyndigheten. Ofta kan gärningsmannen inte betala och risken är att brottsoffret upplever sig kränkt igen genom den uteblivna betalningen från gärningsmannen. måste brottsoffret då söka ersättning ur hemförsäkringen eller i sista hand brottsskadeersättning hos . Det kan dröja länge innan brottsoffret verkligen erhåller skadeståndet. Vi anser att denna ordning är stötande och att det är orimligt att brottsoffret ska behöva vänta så länge på att få pengarna. Det är viktigt att brottsoffret får ersättningen möjligt för att kunna använda den t ex för behandlingskostnader. Regeringen bör därför få i uppdrag att se över ett nytt system, där staten vid utdömt skadestånd på grund av brott, förskotterar skadeståndet till brottsoffret och att det sedan ankommer på staten att kräva in beloppet av gärningsmannen. 9.2Förbättra möjligheterna till brottsskadeersättning för sakskada Det är svårt för flera småföretagare att teckna försäkringar. Om företagaren utsätts för t ex skadegörelse eller inbrott kan det därför vara svårt att få ersättning för de skador som företagaren drabbas av. Även om brottet upp saknar ofta gärningsmannen möjlighet att betala ett eventuellt skadestånd. Möjligheterna att få brottsskadeersättning för sakskador är snäva och tillämpas sällan. Mot denna bakgrund anser vi att en utvärdering av brottskadelagens bestämmelser rörande sakskador och tillämpningen av dessa bör genomföras. 9.3Ändra reglerna om skadestånd och bodelning Inför äktenskapsskillnad görs en bodelning där makarnas tillgångar och skulder läggs samman och delas lika. Ett utdömt skadestånd på grund av brott, t.ex. skadestånd för misshandel av en sambo eller maka, påverkar då bodelningen precis som alla andra skulder. Vi anser att det är oacceptabelt att ett skadestånd av den typen skall räknas med i bodelningen och på så sätt komma gärningsmannen till godo. Resultatet kan bli att offret i praktiken får stå för halva gärningsmannens skadestånd. Här räcker inte heller möjligheten till jämkning enligt 12 kapitlet 1 §äktenskapsbalken till för att ta tillvara brottsoffrets rättigheter. ställde liberalerna en skriftlig fråga i till justitieministern om han var beredd att vidta några åtgärder för att stärka misshandlade kvinnors ställning i samband med bodelning. I sitt svar (2001/02:499) hänvisade ministern bland annat till ett mål för prövning i hovrätten och skrev: "Om det visar sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, kommer jag dock att se till att frågan om en översyn av bodelningsreglerna övervägs." Målet i hovrätten som ministern ville avvakta avgjordes . Varken det målet eller efterföljande praxis verkar bekräfta något annat än att gällande lagbestämmelser medför orimliga konsekvenser avseende skadestånd och bodelning. måste en lagändring ske. Vi vill se ett lagförslag där ett utdömt skadestånd på grund av brott inte kan ingå i bodelning mellan makar där den ena maken är gärningsman. I både och finns redan liknande sådana regler. Det är dags att den av åläggs att återkomma med ett lagförslag enligt ovan. En liknande situation uppkommer om brottsoffret råkar uppbära försörjningsstöd. Dessa brottsoffer kan nekas socialbidrag med motivering att personen via skadeståndet kan försörja sig med egna medel. Socialtjänstlagen bör därför kompletteras så att det framgår att skadestånd p.g.a. brott inte alltid skall beaktas vid beräkning av socialbidrag. I vår motion "Ändrade regler om makars egendom" visar vi på ytterligare behov av nödvändiga förändringar i civilrätten gällande brottsoffer och äktenskapsskillnad. 9.4Avskaffa regeln om avdrag för självriskbelopp Staten betalar ut brottsskadeersättning enligt brottsskadelagen. Förutsättningen är att brottsoffret inte kan få sina skador ersatta av skadevållaren, genom någon försäkring eller annan ersättningsform. Brottsskadeersättning betalas i första hand vid personskador och för kränkning. Ersättningens storlek fastställs av . I brottsskadelagen 10 § stadgas: "Vid personskada, vid kränkning och vid sakskada eller ren förmögenhetsskada avräknas ett självriskbelopp." Förutom de i lagen specifikt angivna undantagen ska ett avdrag inte göras om det "i övrigt finns särskilda skäl att inte avräkna något självriskbelopp". Vi tycker att det är orimligt med ett avdrag för självriskbelopp vid brottsskadeersättning för personskador och kränkning. Regelns undantag vid "särskilda skäl" räcker inte och bestämmelsen torde kunna innebära att brottsoffret känner sig kränkt ytterligare en gång. Vi vill därför att denna regel avskaffas så att stötande tillämpningar försvinner. Vi vill också avskaffa rätt att sänka ett av domstol utdömt och materiellt prövat skadestånd. 9.5Inför ersättning för sorg och saknad kan det för personskada som har lett till döden betalas ut ersättning för psykiska besvär som har åsamkats en anhörig till följd av dödsfallet. Ändringen i skadeståndslagen (5 kapitlet 2 § 3 punkten) innebär en viss anpassning till - och utvidgning av - tidigare praxis. Det innebär också bl a en bevislättnad för den anhörige gällande påvisandet av ersättningsgilla psykiska besvär till följd av dödsfallet. Någon rätt för den anhörige till ersättning för sorg och saknad eller för kränkning finns dock inte i de situationer som bestämmelsen avser. Det måste ses över hur de svenska skadeståndsreglerna kan kompletteras med en rätt för ersättning för sorg och saknad. Naturligtvis kan sorg och saknad aldrig mätas i pengar men det skulle kunna innebära en viss upprättelse för de anhöriga och bättre möjligheter till bl a stöd från psykolog. Ersättningen skulle kunna utgå med ett schablonmässigt belopp utan någon mera tidsödande och omfattande utredning.