mot · GS02Kr355 · 2004-10-05 00:00:00 — anser att det är mycket viktigt att den ideella sektorn fortsättningsvis kan ha en enkel administration och en enkel ekonomisk reglering som inte innebär att ökade krav ställs på specialkunskaper för att kunna driva en förening. 7.2Folkrörelsernas utrymme på spelmarknaden gäller ett delvis nytt vinstdelningssystem som innebär att det totala bidraget från till föreningslivet beräknas uppgå till . Därutöver har värdeautomaterna bidragit med som utbetalats till föreningslivets bingohallar . är positiva till att en del av Svenska Spels omsättning överförs till föreningslivet. anser vi att det vore en bättre utveckling om folkrörelsernas egna spel kunde få ett större utrymme på spelmarknaden så att resurserna gick till dem direkt och inte via staten eller . Vi anser därför att staten måste pröva olika åtgärder för att stärka föreningslivets andel av spelmarknaden. 7.3Skattefrihet för allmännyttiga stiftelser För att stiftelser ska kunna bli skattebefriade i enlighet med 7 kap 3 § i Inkomstskattelagen krävs att de enligt kapitlets 4 § huvudsakligen ska ha till ändamål att främja vård och uppfostran av barn lämna bidrag för undervisning eller utbildning bedriva hjälpverksamhet bland behövande främja nordiskt samarbete eller stärka försvar under samverkan med militär eller annan myndighet Förarbetena till lagstiftningen lämnar ingen vägledning kring den närmare innebörden av dessa ändamål: Både i utredningen och i propositionen framhålls att skattefriheten omfattar verksamheter som det offentliga annars hade varit tvunget att bidra till. Idrottsrörelsen har här kommit i kläm. med ändamål att genom stöd åt idrott främja vård och uppfostran av barn har inte ansetts vara inskränkt skatteskyldig (RÅ 1982 1:12). menar att man bör utreda vilka ändamål som ska innebära skattefrihet för att särskilt pröva om idrottsliga ändamål för en allmännyttig stiftelse ska kunna rymmas inom detta regelverk. Karriären för en professionell idrottsman eller kvinna skiljer sig från de flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsad till några fåår relativt tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre. Resultatet av detta bli att idrottaren tvingas betala mycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots att det är väl känt att inkomsten kommer att minska kraftigt . På grund av detta är det vanligt att framgångrika idrottare flyttar utomlands. För att lösa detta problem finns möjligheten att införa så kallade idrottskonton, vilket finns bland annat i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten. Idrottaren sätter en viss del av sina inkomster på kontot och så länge de finns på kontot är de skattebefriade. Idrottaren skattar istället på inkomsten när den tas ut från kontot vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kan jämföras med det så kallade skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomst . Naturligtvis finns det svårigheter med att införa idrottskonton. Bland annat krävs att vissa avgränsningsfrågor utreds ordentligt. anser dock att det finns stora fördelar med ett sådant system och menar därför att det finns anledning att utreda om det går att införa konton av detta slag i . Socialdemokraterna har varit mycket negativa till idrottskonton och avslog så sent som ett förslag från oss om att utreda frågan. Idrottsminister har dock visat en viss öppenhet inför idén vilket är positivt, även om hennes utspel har mötts av kritik från bland annat finansministern. Regeringens syn på frågan ter sig därför splittrad. utgör statens stöd ett eget anslag riktat direkt till friluftsorganisationer. Ett friluftsråd har inrättats vid som ska fördela detta riktade anslag. har , , Simfrämjandet, , , Cykelfrämjandet samt Frisam fått bidrag. I (SOU 1998:76) talades om att målet för det statliga stödet ska vara att stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. anser att det är riktigt att tydliggöra stödet genom ett eget anslag men anslaget måste kunna innefatta även andra organisationer som bedriver friluftsverksamhet. Idrott kan som få andra företeelser skapa broar mellan människor från olika kulturer och lösa knutar mellan nationer som går tillbaka långt tillbaka i tiden. Ett ökat internationellt idrottssamarbete kan öka förståelsen för olika kulturer. är ett utmärkt exempel på ett projekt som främjar kulturmöten och därigenom ökar förståelsen mellan länder och kulturer. Även i biståndsarbete kan idrotten fylla en viktig funktion. bör sträva efter ett väl utbyggt internationellt idrottsutbyte för både ledare och aktiva såväl inom breddidrotten som på elitnivå. Genom kulturella och idrottsliga kontakter kan förståelse och kunskap om andra folk och kulturer öka, till gagn för avspänning och samförstånd. Idrottsrörelsens egna prioriteringar i det internationella arbetet är mycket positiva. Flera satsningar har gjorts från till exempel sida för att utveckla samarbetet med andra länder framför allt inom EU. Vi anser att ett särskilt fokus i det internationella samarbetet bör riktas på det nordiska samarbetet och samarbetet med våra baltiska grannländer. Deklarationen om de särskilda kännetecknen för idrott och idrottens sociala funktion i som bör beaktas vid genomförandet av den gemensamma politiken (Idrottsdeklarationen), antogs av och noterades därefter i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i . Idrottsdeklarationen fastställer en allmän syn inom flera viktiga idrottsområden. Idrottsdeklarationen är också ett tecken på att man inom EU inte bara ser de ekonomiska delarna av idrotten utan också ser vikten av idrottens sociala roll. EU har proklamerat 2004 som för "utbildning genom idrott", med devisen "Move your body - stretch your mind", översatt till "Sätt kropp och förstånd i rörelse", som ett utslag av tron på idrottens sociala och fostrande roll, framförallt för barn och ungdomar. Som ett led i det arbetet ges stöd till olika projekt runt om i . I är huvudman och har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling deltagit i arbetet med att fördela pengarna. Samhällsutvecklingen har lett till att många beslut i folkvalda organ är styrande för idrottsrörelsen och enskilda människors idrottsutövande. Genom en artikel i förslag till ny konstitution föreslås att idrotten får en formell status. EU kan därigenom stödja och bidra till att främja idrottsfrågorna i . Högre utbildning och forskning inom idrotten spänner över en lång rad områden från fysiologi, medicin och teknik till beteende- och samhällsvetenskapliga ämnen. Utbildningen och forskningen är en förutsättning för idrottens utveckling vad gäller såväl barn- och ungdomsidrott som bredd- och elitidrott. Utökad kunskap och forskning behövs kring idrotten som folkrörelse. En fråga som bör ges särskild uppmärksamhet är idrottens betydelse för integration. Idrottsrörelsen har också pekat på behovet av forskning kring kvinno- och jämställdhetsfrågor. Inte minst viktig är denna kunskapsutveckling som bas för idrottens ledarutbildning. , F. m. fl. Trends in overweight and obesity among 18-year-old males in between 1971 and 1995. Acta Paediatr 1999;88(4):431-437. , och , M. Increase in the prevalence of overweight and obesity from 1995 to 1998 among 18-year-old males in . Acta Paediatr 2000;89(7):888-889. (2003) Motorik, koncentrationsförmåga och skolprestationer.