mot · GS02MJ434 · 2004-10-02 00:00:00 — Skog och skogsbruk i Sverige7 Biologisk mångfald i hela Sverige8 Miljömålet ska överordnas produktionsmålet8 Långsiktigt nyttjande av en förnyelsebar resurs8 Hårdare krav på generell hänsyn9 Större variation i skogsbruksmetoder10 Mineraliska hydraul- och smörjoljor - avvecklingsplan13 Drivmedel till skogsmaskiner och motorsågar13 Bevarande av biologisk mångfald15 Ekologisk syn i bevarandearbetet16 Helhetssyn genom ekologisk landskapsplanering16 Arter som beror av brand ofta hotade16 Fortsatt arbete med nyckelbiotoper16 Skydd av skog med höga naturvärden17 Aktuella skötselplaner för naturreservat19 Kalkning, gödsling och askåterföring19 Kvävegödsling och återföring av växtnäringsämnen20 Skydd av kulturmiljöer i skogslandskapet20 Nyetableringar av lövskogar och blandskogar22 Sociala värden och turism23 Största delen av skogsvårdslagen bör ingå i miljöbalken25 Köp, arv och ägande25 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en skogspolitik som främjar ett variationsrikt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av biologisk mångfald i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att miljömålet generellt skall vara överordnat produktionsmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om möjligheter till ökad tillväxt utan att ge avkall på miljöhänsynen, framför allt avseende röjning, gallring och minskade klövviltsstammar. beslutar om ändring i lagstiftningen så att kraven på generell hänsyn ökar till den rådgivningsnivå som tillämpas av skogsvårdsorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av aktiva åtgärder för att öka lövträdsandelen i våra skogar. beslutar om ändring i lagstiftningen så att grön skogsbruksplan eller motsvarande beskrivnings- och handlingsplan blir obligatoriskt på samtliga aktiva skogsfastigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om FCS-certifiering av statligt ägd skog och vid offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av forskning, utveckling och åtgärder för att få fram skogsbruk som förlänger omloppstider alternativt behåller en skoglig kontinuitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att öka andelen avverkningsanmälningar som besöks av (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hyggesplöjning och markberedning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogsbruk bör bedrivas så att naturlig föryngring kan tillämpas i största möjliga mån. begär att regeringen lägger fram förslag angående rapporteringsplikt för skogsbrukaren om utförda åtgärder samt resultat av återväxt enligt motionens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om minskade klövviltsstammar. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att bekämpningsmedel i skogen och kemisk behandling av skogsplantor förbjuds. begär att regeringen lägger fram förslag på en avvecklingsplan för miljöfarliga hydraul- och smörjoljor i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram en plan för omställning av skogsbrukets drivmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om samrådsplikt och miljöprövning av skogsbilvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skogslogistik som syftar till att minska det totala transportarbetet. beslutar att skyddsdikning görs tillståndspliktig samt att det generella dikningsförbud som gäller i norra och skall gälla hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om restriktioner kring genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial samt exoter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om upprättande av ekologiska landskapsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att arealerna med naturvårdsbränning och hyggesbränning måste öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att arbetet med identifiering och skydd av nyckelbiotoper fortsätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökad satsning påädellöv och löv genom forskning, information och stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogsskyddsarbetet måste accelerera rejält för att skyddsvärd skog skall kunna skyddas i sådan omfattning som krävs för att bibehålla den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av medel till skötsel av naturreservat. begär att regeringen utvärderar och följer de olika skogsskyddsinstrumenten vad gäller kostnadseffektivitet och kvalitet samt möjlighet till omfördelning mellan olika skyddsformer enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att naturvårdslagstiftningen skall tillämpas så att inga skyddsvärda områden faller utanför på grund av sin storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om aktuella skötselplaner för naturreservat. begär att regeringen låter utreda vilka medel som skall användas för skötsel av biotopskyddsområden. begär att regeringen ser till att utvecklingsfasen av åtgärdsprogram mot markförsurning genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om gödsling, askåterföring och vitaliseringsgödsling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att insatserna för att inventera och skydda kulturvärden i skogsbrukslandskapet skall öka.2 begär att regeringen gör en översyn av definitioner och prioriteringar när det gäller skydd av nutida näringsfångslämningar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att NOKÅS-anslaget bör uppräknas för att tillgodose de stora behov som påtalas i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att även skogsbrukare skall ha reell åtkomst till LBU-medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av forskning för skogsbruket. begär att regeringen låter utreda hur samer skall fåökad delaktighet i samråd gällande ingrepp i renbetesmarker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogens rekreationsvärde nära tätorter är så viktigt att det bör prioriteras före produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkoren för tillväxt inom skogsindustrin.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om villkoren för ett ökat biobränsleuttag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av bredare kunskaper inom skogsvårdsorganisationen och på länsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en fortsatt regionaliserad skogsvårdsorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skogs- och naturvårdsmyndigheterna bör utforma ett fastare och mer formaliserat samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att närmare pröva hur skogsvårdslagen kan inarbetas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skog inte skall tillgodoräknas som kolsänkor vid uppfyllelse av klimatmiljömål. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att särreglerna vid rationaliseringsförvärv försvinner.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen gällande överlåtelser av skogsmark i syfte att främja småskaligt, långsiktigt ägande och brukande.4 begär att regeringen gör en översyn av beskattningen vid virkesförsäljning i syfte att göra den rättvisare och mer jämställd med övrig näringsverksamhet. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagstiftningen så att reavinstbeskattning vid intrångsersättningar eller i samband med områdesskydd utgår.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av fler kvinnor inom skogsnäringen. 1Yrkande 8 hänvisat till FiU. 2Yrkandena 34-36 hänvisade till KrU. 3Yrkande 41 hänvisat till NU. 4Yrkandena 48-51 hänvisade till SkU. Skogen är inte bara en hemvist åt växter och djur, det är växterna och djuren som är skogen. Skogen är dessutom en ekologisk stabilisator; den producerar virke, energi, massafiber, svamp och bär och den är en kunskaps- och kulturbärare och en plats för friluftsliv och jakt. På grund av, eller tack vare, alla dessa värden råder ofta en dragkamp om skogen. Den stora utmaningen ligger därför i att finna former för en skogspolitik där så många värden som möjligt kan nyttjas och utvecklas. Förutom en bra skogspolitik beror tillståndet i skogen av faktorer som rör näringspolitik, regional utveckling och miljöpolitik. Skogens biologiska mångfald är en resurs inte bara för sin egen skull utan även för möjligheterna till mångbrukande av skogen. Skogens diversitet är avgörande för om den har värden för turism, rekreation och friluftsliv. Alternativ till att hugga ned träden finns, framförallt sker sådant "skogsbruk" i många utvecklingsländer. Som exempel kan nämnas att andra produkter än träråvara står för av hushållsinkomsterna i , i och i . Den svenska skogspolitiken har prioriterat skogens virkesproducerande funktion för högt i förhållande till skogens andra värden. Trots väsentliga förbättringar i form av ökad lövinblandning är dagens skogsbruk alltför ensidigt avseende trädslagsval och avverkningsmetoder, vilket vi ser risker med. Det är omöjligt att veta vad som efterfrågas . Det vi däremot vet med säkerhet är att de ekologiska processerna och markens producerande förmåga alltid kommer att vara värdefulla. Skogsbruk och skogsutveckling är långsiktigt och en alltför ensidig inriktning kan leda till framtida dålig produktionsekonomi och miljö, därför bör variation och försiktighet vara utgångspunkter i skogsnyttjandet. Skog och skogsbruk i I har vi stora regionala skillnader i skogslandskapet. Vi har en mångfald av skogstyper, ägandeformer, industristrukturer och natur- och kulturvärden. Den tidiga kulturpåverkan på skogen bestod framför allt av jakt och fiske och så behövde man ved och visst byggmaterial. kom jordbrukaren/samen vars största intresse för skogen var som betesmark, för jakt, bär och husbehovsvirke. Ett mer storskaligt skogsbruk började runt bruksorter med stort behov av virke. Industriskogsbruket är ganska ungt och det är framför allt som cykliskt skogsbruk med avverkning och återväxt blivit den dominerande bruksformen. Trots stora skillnader i trädslagssammansättning, struktur och ägarförhållanden från söder till norr har vi ett förvånansvärt enhetligt skogsbruk. Det är i stort sett samma metod som gäller överallt, föryngringsavverkning genom att ta ned största delen av träden samt återväxt, ofta genom granplantering. anser att de lokala förutsättningarna ska spela en större roll i skogsbruket - det vinner både ekonomin och miljön på. Biologisk mångfald i hela Biologisk mångfald är inte något som ska skötas i ett län eller en landsända utan miljömål för skogen ska regionaliseras och implementeras i hela . Detta synsätt måste också avspeglas i medelstilldelning och styrning från och . Ett län som behöver mycket pengar , för skydd av ett stort område eller ett ovanligt dyrt objekt, ska kunna få extra medel utan att det omöjliggör annat skyddsarbete. På samma sätt kan fördelningar mellan skyddsformerna krävas beroende på vilka marker som ska skyddas och vilka skyddsinstrument som är lämpligast och framkomligast. Miljömålet ska överordnas produktionsmålet Dagens skogsvårdslag har två jämställda mål: miljö och produktion. De båda målen måste få olika betydelse och tyngd beroende på utgångsförutsättningarna. I en granplantage finns inte mycket naturvärden och då blir produktion naturligtvis huvudsyftet. I en skog som inte har spår av sentida mänsklig påverkan, så kallad urskog, måste miljömålet väga tungt. Att föryngringsavverka en urskogsartad skog är ett irreversibelt ingrepp som inte är förenligt med skogspolitikens miljömål. anser att skogsbrukets uppdrag bör definieras som att bedriva ett ekonomiskt lönsamt skogsbruk inom ramen för de förutsättningar som kraven att bevara eller utveckla den biologiska mångfalden och de grundläggande ekologiska processerna sätter. Långsiktigt nyttjande av en förnyelsebar resurs Trots att arealen skogsmark och virkesförrådet har ökat har många av våra skogsarter minskat. Det beror på att dagens skogsbruk har lett till ett alltmer likformat skogslandskap med likåldriga monokulturer liksom ökad slutenheten. Vidare tas det alltför liten generell hänsyn i skogsbruket, vilket leder till brist på död ved, grova träd, våtmarker, buskar och varierande vegetationsstruktur. förordar en skogspolitik som bidrar till att skogsekosystemens naturliga funktioner och processer upprätthålls som inhemska växt- och djurarter kan fortleva under naturliga betingelser i livskraftiga bestånd. Skogsprodukter står för en stor del av våra exportinkomster och vårt behov av förnyelsebar energi, och de täcker även annat inhemskt behov. Skogsbruket sysselsätter också många, framförallt i glesbygd. Produktion i form av virkesuttag är således viktig på många sätt och för många. Exploatering av en förnyelsebar naturresurs, såsom skogen är, får dock aldrig göras så man tar av kapitalet. Man kan därmed inte kräva ständigt ökad tillväxt som man gör inom andra delar av näringslivet. Däremot finns det många faktorer som påverkar uttagsmöjligheterna, och flera av dem kan man dessutom påverka. Det finns flera sätt att öka produktionen på som kommer i konflikt med sociala och ekologiska värden såsom icke inhemska och genmodifierade sorter, skogsgödsling, dikning, intensivt plantageskogsbruk, mindre andel avsatt skog och lägre naturvårdsambitioner. Detta är inget som förordar. Istället vill vi föra fram de möjligheter som finns att öka tillväxten utan att ge avkall på miljöhänsynen, såsom effektivare skogsbruksmetoder, rationaliseringar i hela kedjan, askåterföring, bättre ståndortsanpassning, bättre återväxter, röjning och gallring, mindre klövviltstammar, högre virkeskvalitet och mer vidareförädling. Hårdare krav på generell hänsyn Eftersom behovet av skyddad mark är beroende av skogsbruksmetoder på omgivande marker krävs stor generell hänsyn i det konventionella skogsbruket om vi ska nå miljömålet med nuvarande skyddsambitioner. Den generella hänsynen är avgörande för vilka effekter en föryngringsavverkan får på biologisk mångfald. når man inte upp till önskad hänsynsnivå genom att följa miniminivåer i lagstiftningen, därför vill skärpa lagkraven på generell hänsyn till den rådgivningsnivå som tillämpas av skogsvårdsorganisationen. Vi vill även öka kontroll och påföljd vid överträdelse. En del av målbilden för ett uthålligt skogsbruk och bibehållen biologisk mångfald är att arealen ädellövskogar och andra lövskogar liksom volymen lövvirke måste öka på bekostnad av barrskogen. ökar lövträdsandelen men inte ädellövskogsandelen. Ökningen är dock inte alls tillräcklig vilket gör att vi och framgent kommer att ha en råvarubrist i när det gäller lövträ. anser att en vidare satsning på nyetablering av löv i allmänhet och ädellöv i synnerhet är nödvändig om vi ska ha en uthållig produktion och kunna bibehålla naturvärden. finns krav på att alla skogsägare ska ha en skogs- och miljöredovisning (SMÖR) för sin brukningsenhet. Syftet är att skogsägare ska ha kunskap om de natur- och kulturvärden som finns på den egna fastigheten. Redovisningen är också tänkt att vara ett bra stöd till i dess rådgivnings- och tillsynsarbete. Tyvärr är kraven på SMÖR alltför låga för att vara till någon reell nytta för . En grön skogsbruksplan föreslår ett nyttjande som utgår från fastighetens specifika tillstånd, att kultur- och naturvärden ska vara registrerade och olika avdelningsbestånd behandlas var för sig. anser att kraven på SMÖR måste höjas i nivå med kraven på en aktuell grön skogsbruksplan eller motsvarande beskrivnings- och handlingsplan på samtliga aktiva skogsfastigheter. En avverkningsanmälan ska ej kunna godkännas utan att en aktuell och fullgod plan presenterats. tycker det är bra med miljömärkning inom skogsbruket, men om den ska vara verkningsfull krävs att kraven är relevanta och accepterade av samtliga parter. I det här fallet bör det offentliga vara en föregångare, därför anser vi att det vid statlig offentlig upphandling av trävaruprodukter ska ställas krav på FSC-märkning. anser också att all statligt ägd skog ska miljöcertifieras enligt FSC. Större variation i skogsbruksmetoder En viktig utgångspunkt bakom avregleringen och omläggningen av skogspolitiken 1994 var att mångfalden av brukningsmetoder skulle främjas till gagn för landskapsbild, landsbygdsutveckling och biologisk mångfald. Det är goda intentioner men tyvärr är skogsbruket fortfarande alltför likformigt. Bättre ståndortsanpassning är bra både för ekonomin och för miljön. växer bäst på tallmarker, al mår bäst i fuktstråk och boken är känslig för försurning. Det är lokala klimatförhållanden som avgör om självföryngring är lämplig och ifall en skärmställning bör lämnas. anser att de lokala förutsättningarna ska få större betydelse för val av skogsbruksmetod och trädslagsval. är kalhyggesbruket den förhärskande avverkningsmetoden. Att kalavverka är en drastisk åtgärd som påverkar vatten, ljus, värme och näringsförhållanden för skogens organismer. Korta omloppstider, alltför stora hyggen och liten generell hänsyn gör saken än värre. Flera av de rödlistade arterna i skogen har svårt att "övervintra" hyggesfasen, de hinner helt enkelt inte kolonisera den nya skogen innan det är dags för nästa kalavverkning. Dessutom är likåldriga, välslutna granskogar inte speciellt gästvänliga för skogens andra organismer. Vi behöver skogsbruksmetoder där inte den skogliga kontinuiteten bryts. Framför allt för bevarande av skogar med lång skoglig kontinuitet där skadan av en konventionell avverkning kan vara förlust av flera arter. Kunskaperna och den praktiska erfarenheten av kontinuitetsskogsbruk är fortfarande dåliga. önskar mer forskning och utveckling av skogsbruk som förlänger omloppstider alternativt behåller en skoglig kontinuitet. Skogsbrukare är skyldiga att anmäla föryngringsavverkningar större än ett halvt hektar. I denna anmälan ska man kort beskriva vilka generella hänsyn man tänker ta till natur- och kulturvärden. () har resurser till att besöka av inkomna ansökningar. Vi ser flera vinster med att öka andelen anmälda avverkningar som besöks av SVO. För det första finns större chans att upptäcka och därmed upplysa om och kräva större hänsyn till natur- och kulturvärden vid avverkning. För det andra finns en möjlighet till kommunikation med markägare, vilket kan leda till förbättrad generell hänsyn i skogsbruket och ett mer ståndortsanpassat skogsbruk. Vi vill även att större fokus ska ligga på diskussion kring val av avverkningsmetod och alternativ till hyggesbruk. bör ägare göras införstådd med att hyggesbruk ofta kräver plantering, röjning och gallring samt informeras om alternativ ifall ägaren inte vill utföra dessa åtgärder. Arbetet med att minska "röjningsberget" börjar redan innan föryngringsavverkningen har skett. I första hand ska fältbesök göras vid större avverkningsanmälningar samt vid områden där man vet eller har anledning att tro att stora natur- eller kulturvärden finns. Anmälningar där alltför dålig generell hänsyn föreslås ska också prioriteras högt. inventeringar och satellitövervakning är viktiga hjälpmedel för att välja ut dessa objekt. anser att hyggesplöjning är ett så pass kraftigt och permanent ingrepp i ett skogsekosystem att det inte bör vara tillåtet under några som helst omständigheter. Även annan markberedning kan orsaka bestående påverkan på vattenförhållanden och bör inte förekomma på känsliga marker. I kulturlämningstäta områden, skogar med rik örtflora eller känslig mark och berggrund ska inte ett skogsbruk som kräver markberedning bedrivas. Skogsbruk bör bedrivas så att naturlig föryngring kan tillämpas i största möjliga mån. Med naturlig föryngring får man inhemskt plantmaterial, trädslag som är lokalt anpassade och av rätt proveniens samt möjlighet till blandskogar. När man talar om föryngring menar man i allmänhet trädföryngring. vill ha ett skogsbruk som möjliggör även för andra arter att överleva eller reetablera sig. Avverkning med anpassning till naturlig föryngring är positivt även för flera av övriga skogsarters rekolonisering. Enligt undersökningar från SVO har av avverkade skogar inte godkänd återväxt. Och ska man veta att lagkraven för godkänd återväxt är låga. SVO har i uppgift att se till att skogsägarna uppfyller lagens krav pååterväxt. Vi anser att skogsägaren själv kan göra en del av detta arbete. vill införa en rapporteringsplikt som innebär att utförda åtgärder samt resultat ska rapporteras in till SVO efter avverkningen. Vinsterna som vi ser det är att skogsägaren tvingas utvärdera och beskriva sin återväxt, vilket bör leda till följdåtgärder. kan SVOs tillsynsarbete bli effektivare och riktas dit där behoven är störst. I den nuvarande skogsvårdslagen försvann skyldigheten att röja i alltför täta och lövrika ungskogar, vilket har fått till följd att röjningsaktiviteten gått ner kraftigt som röjningsbehovet vuxit. För att röja ikapp det ackumulerade behovet skulle röjningsaktiviteten åtminstone behöva fördubblas. När det gäller röjning har skogsbruket inte tagit sitt ansvar, trots att utebliven röjning är dåligt både för ekonomin och naturvärdena. Enligt en färsk rapport från Skogforsk1 skulle en intensivare röjning kunna ge en årlig värdeökning om 2,1 miljarder men lönsamheten i röjning och gallring ligger långt fram i tiden. Kanske är det skälet till att man inte gör den investering som arbetet innebär. För skogsägare som inte har för avsikt att röja eller gallra är trakthyggesbruk olämpligt. anser att SVO har ett uppdrag i att informera om röjning, gallring och alternativa avverkningsmetoder. Stora klövviltstammar kostar skogsbruket stora summor i form av sämre virkeskvalitet och dålig återväxt, vilket inte alls kan jämställas med de ekonomiska vinster jakten inbringar. Då lövträd normalt betas hårdare än barrträd innebär det nuvarande alltför hårda betestrycket att möjligheten att öka lövandelen i skogarna försvåras. I en rapport från Skogforsk anges potential till en årlig värdeökning om 0,5 miljarder om klövviltstammarna minskas. Underlag om betesskadornas omfattning måste tas fram och följas av riktade informationsinsatser till såväl skogsägare som jägare. anser att arbetet med att minska viltbetesskadorna ska kunna finansieras via viltvårdsfonden. generella inställning är att kemiska bekämpningsmedel över huvud taget inte är acceptabla i våra ekosystem. Vi anser inte att det finns någon anledning att ha kvar möjligheten för att ge dispens för besprutning med bekämpningsmedel i skogen. Vi föreslår därför att regeringen lägger fram föreslag påändringar i lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark med denna innebörd. Under ett flertal år har skogbruket nyttjat kemisk behandling av skogsplantor i syfte att göra dem motståndskraftiga mot framför allt angrepp av snytbagge. Det förbjudna giftet Permetrin har visat sig ge arbetsmiljöproblem och ha allvarliga effekter på vattendrag. är Permetrin ersatt av det till förväxling lika ämnet Cypermetrin. Preliminära studier visar att vax till och med har visats vara effektivare än Permetrin.