mot · GS02MJ507 · 2004-10-05 00:00:00 — ställer sig positivt till att använda flexibla mekanismer, så länge man också jobbar med ytterligare investeringar och höjda målsättningar på hemmaplan. Styrmedlet är användbart och bör även kunna utnyttjas inom andra områden. Ett exempel på område skulle kunna vara utsläpp av kväve- och svavelföroreningar från fartygstrafiken. vill stimulera de företag som väljer att gå före. Generellt så menar vi, att det är bättre att stimulera och uppmuntra dem som väljer ett miljövänligare alternativ än att försöka ändra människors och företags beteenden genom straff. Stimulansen till företag som väljer att arbeta med miljö och etik kan vara lättnader rent skattemässigt. En annan viktig åtgärd är att inrätta riskkapitalfonder för miljöinvesteringar. Det är inte alltid så lätt att hitta finansiering till ny, obeprövad teknik och därför är det nödvändigt med en riskkapitalfond, som gör att investeringar med stor miljönytta ändå kan bli av. Vad som ovan anförts om inrättandet av riskkapitalfonder för miljöinvesteringar i näringslivet bör ges regeringen till känna. Skatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. Om skatteväxlingen används rätt, är finessen att man kan få ut dubbel miljönytta: Dels att miljöfarliga aktiviteter kostar mer, dels att man kan stimulera alternativen. Begreppet skatteväxling ska inte missbrukas. Det måste vara tydligt att en höjd skatt också resulterar i motsvarande sänkta skatt på alternativet. I motion "Byt bränsle i tanken" har vi kritiserat regeringen och dess samarbetspartiers s.k. gröna skatteväxling, där man inte kan se de tydliga effekterna av växlade skatter. vill se en grön skatteväxling i , som har raka rör mellan höjda miljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. Den nuvarande skatteväxlingen inriktas enbart på att höja miljöskatter för hushållen och i motsvarande grad sänka inkomstskatter. Detta innebär att man förstärker den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Det får inte heller bli så att staten blir så beroende av skatteinkomsterna, att man därmed inte prioriterar att få en optimal miljöstyrning. är positivt till att införa system för handel av utsläppsrätter. Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrätter fungerar dock inte på alla områden, varför skatteväxling är ett bra instrument för att minska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. välkomnar EU:s system med utsläppsrätter för växthusgaser, som ett led att införliva Kyotoprotokollet. Detta är dock endast ett första steg med att använda utsläppsrätter som styrmedel i miljöpolitiken. Det är dags att gå vidare och undersöka inom vilka fler områden som utsläppsrätter kan användas. En parlamentarisk utredning bör därför ges i uppdrag att ta fram förslag på nationella och regionala system för handel med utsläppsrätter på miljöfarliga utsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. 7Miljöbalken och dess efterlevnad Över hälften av alla utdömda miljöbrott i har bedömts som ringa brott, d.v.s. mindre förseelser såsom nedskräpning, för sent inlämnade miljörapporter etc. Alltmer resurser går åt till utredningsarbeten hos åklagare och polisen, eftersom tillsynsmyndigheten vid blotta misstanken om miljöbrott måste anmäla detta. Dessutom måste en miljösanktionsavgift påföras den som gjort en lagöverträdelse. Denna dubbel-bestraffning gäller oavsett grovhet i överträdelsen. måste omarbetas så att den beaktar både näringslivs- och miljöintressen. Ekologi och ekonomi måste förenas på ett sunt sätt i strävan mot en hållbar utveckling. Den parlamentariskt sammansatta ser nu över . utgångspunkt i detta översynsarbete är bland annat: måste bli mindre teoretisk och istället bättre anpassad till verkligheten. Företagare ska kunna vända sig till tillsynsmyndigheten för att få bra råd och service utan att riskera påföljder. bör främja samarbete, inte utgöra ett hinder. måste utformas så att rimlighetsbedömning kan göras i det enskilda fallet. I många fall är sanktionsavgift mer rimligt än åtalsanmälan. Miljöbrotten måste få konsekvenser i proportion till brottets art. har tidigare yrkat på ovanstående principer vid översynen av men detta har ännu inte behandlats av , varför vi väljer att inte återupprepa våra krav. Svenska vatten drabbas av många skadliga utsläpp, trots att lagstiftningen förbjuder oljeutsläpp och dumpning. Huvudorsaken till miljöbrott till havs är att minimera kostnader. Brotten föregås ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinsten av att bryta mot reglerna. De straffrättsliga sanktionerna måste fungera och det ska vara kännbart att överträda reglerna. Brott mot miljöreglerna ska aldrig löna sig. De straffrättsliga sanktionerna måste skärpas, för att i större utsträckning förhindra att miljöbrott till havs begås. För vidare argumentation och yrkanden, se Östersjömotion från /04. Miljöbrottslingar slipper straff för att åklagare och poliser saknar resurser. Närmare 3 000 ärenden väntar på utredning hos landets miljöåklagare. tvingas utbildade miljöpoliser att arbeta med annat för att resurserna är så knappa. Det är dags att prioritera miljöbrotten högre, varför extra medel bör anslås till miljöåklagare och polisen. För yrkande i detta avseende hänvisas till UO-motion. Klimatfrågan är avgörande för livet på jorden. Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan fåödesdigra konsekvenser för oss och för kommande generationer. Det är vår skyldighet att ta klimatfrågan på allvar och agera för att motverka klimatförändringarna. Oljan är dessutom inte oändlig, varför vi bör påbörja omställningen av vår energianvändning, till förnyelsebar energi, med hänsyn till kommande generationer. Sedan undertecknat Kyotoprotokollet, träder detta i kraft. EU:s målsättning och åtagande i Kyotoprotokollet är att minska utsläppen av växthusgaser års nivå till åren 2008-2012. Vi kommer att följa utvecklingen efter igångsättandet av handel med utsläppsrätter. Det är viktigt att intar en stark position för att driva klimatarbetet vidare internationellt. anser att man redan nu måste staka ut riktningen för hur vi ska kunna nå det mål som riksdag har satt upp - att utsläpp av växthusgaser ska halveras . Vi är beredda att fatta beslut om delmål, som pekar ut riktningen för näringslivet och medborgarna. Detta är oerhört viktigt för att investeringar ska komma till stånd och prioriteringar av forskningsresurser ska kunna göras. Det gäller att vi också kan höja blicken och lägga upp en plan , såväl inom som inom EU-samarbetet. För yrkande i detta avseende hänvisas till motion "Byt bränsle i tanken! För att vi skall kunna uppnå klimatmålen föreslår bland annat följande åtgärder: Handel med utsläppsrätter av växthusgaser som också måste inkludera transport- och hushållssektorn System med flexibla mekanismer och kolsänkor (på kort sikt) Fortsatt satsning på KLIMP Bortre parentes för nytillverkade fossilbränsledrivna fordon 2015 Internalisering av samtliga transportslags miljökostnader Förbättrad kollektivtrafik i hela landet Flytta godstransporter till järnväg och sjöfart Nollemissionsfordon hos statliga myndigheter, bolag och verk Höjd skrotningspremie för gamla bilar Auto-Oil-direktivet omarbetas, så att en högre etanolinblandning blir möjlig i bensin Differentierad fordonsskatt baserad på utsläpp Vad som ovan anförts om åtgärder för minskad klimatpåverkan bör ges regeringen till känna. 8.1Flexibla mekanismer och kolsänkor Det system som EU är på väg att införa med utsläppsrätter för växthusgaser är ett viktigt första steg att ge miljön ett tydligt pris. Det är beklagligt att transportsektorn, som står för 1/3 av koldioxidutsläppen, undantas från systemet. Även transportsektorns miljökostnader skall internaliseras och därmed omfattas av systemet med utsläppsrätter. Systemet med flexibla mekanismer kommer att ingå i systemet. bör aktivt medverka till att utforma och delta i en försöksverksamhet med flexibla mekanismer. Kolsänkor är åtgärder som ökar naturens förmåga att binda kol t.ex. skogsplanteringar. I ett inledande skede utgör kolsänkor ett komplement till flexibla mekanismer och andra styrmedel. Det är dock inte kolsänkorna i sig själva som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Möjligheten att tillgodoräkna sig kolsänkor bör därför i ett längre perspektiv fasas ut. Satsningarna på klimatinvesteringsprogrammen (KLIMP) har varit lyckade. Det tydliga kravet på klimateffekt har gjort att programmen verkligen kommer att medföra minskad klimatpåverkan. är därför positivt till att fortsätta satsningarna på KLIMP, inte minst för att det finns så många ansökningar som fått avslag men ändå har en tydlig klimateffekt. Det har visat sig att ca hälften av årets ansökningar är sådana som avslagits året innan och alltså inte funnit någon alternativ finansiering . Utan KLIMP kan vi alltså gå miste om viktiga klimatåtgärder. Transporterna utgör en stor belastning i klimatarbetet och deras andel uppgår till ca en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser. Transportsystemen måste miljöanpassas för att minska miljöpåverkan. Valet av såväl bränslen som transportslag har en avgörande roll i detta avseende. Användningen av fossila bränslen måste minska och helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet i hållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt. Omställningen måste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka på landsbygden, i småorter och större städer. Kollektivtrafiken måste förbättras i alla delar av landet och mer gods måste flyttas från lastbil till järnväg och sjöfart där såär möjligt. Ytterligare argumentation och yrkanden finns i motioner "Byt bränsle i tanken!" och "Trafiksäkerhet". Arbetet med att minska olika former av påverkan på klimatet måste föras . Kortsiktiga åtgärder måste kombineras med långsiktiga strategier för att nå målet, att minska utsläppen av växthusgaser till koldioxidekvivalenter och invånare. För att nå detta mål behövs en fortsatt hög tillväxt och standard för befolkningen i och i andra länder, och en långsiktig forskningsstrategi för minskning av utsläpp av växthusgaser måste komma till stånd. bör, såväl inom EU som inom andra internationella organ, arbeta för att sammanhållna forskningsstrategier och ökade resurser kommer till stånd inom klimatområdet. Detta bör ges regeringen till känna. I motion "Byt bränsle i tanken" har vi också argumentation och yrkanden kring en intensifierad forskning och utveckling kring förnyelsebara drivmedel. Trots att det finns teknik för att bygga energisnåla bostäder så har inte marknaden bidragit till att använda denna teknik. av elenergi används för uppvärmning och luftkonditionering av bostäder och lokaler. Mer energieffektiva bostäder måste stimuleras att byggas. Det måste löna sig också ekonomiskt att göra "klimat-investeringar" i våra bostäder. finns det fortfarande möjlighet att installera direktverkande elvärme i en- och tvåbostadshus, både vid ny- och ombyggnation. För att sänka energiförbrukning måste installation av direktverkande elvärme vid nybyggnation och omfattande ombyggnation förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. Energipolitiken ska ha som utgångspunkt att söka en bred politisk enighet med flera politiska partier, för att garantera långsiktiga och stabila spelregler och bidra till en hållbar utveckling. har tillsammans med regeringen och nått en överenskommelse om hur framtidens energipolitik ska utformas. I väntan på ytterligare överenskommelser mellan partierna avstår vi från att göra yrkanden inom området. Trots att det är länge larm om kemikaliers effekter på ekosystemen, är problemen inte mindre . Kemikalierna fortsätter att öka i samhället och när en farlig substans förbjuds, byts den ofta bara ut mot en annan. Kemikaliefrågan måste prioriteras. anser att utbytes- och försiktighetsprincipen skall vara vägledande såväl i som i EU:s kemikaliepolitik. Detta bör ges regeringen till känna. I och med medlemskapet i EU har stora möjligheter att föra en proaktiv kemikaliepolitik inom unionen. Förslaget om en ny kemikaliepolitik (REACH) har tyvärr tunnats ut jämfört med vitboken om EU:s framtida kemikaliepolitik. Det är orimligt att industrins starka krafter kan få EU:s omfattande kemikaliearbete att degraderas till en konkurrensfråga. Det är därför extra viktigt att är aktivt i arbetet med att skärpa förslaget. Kemikalieinspektionen skall ges i uppdrag att intensifiera arbetet med REACH och för detta bör också ekonomiska medel tillföras. All användning av särskilt farliga ämnen som inte har godkänts borde uttryckligen förbjudas i REACH. Det måste finnas ett tydligare krav på industrin att bedöma och hantera risker med kemikalier, samt ett bättre sanktionssystem om de inte följer reglerna. Vad som ovan anges om några grundläggande principer i REACH som bör driva inom EU bör ges regeringen till känna. 9.1Utbyggnaden av sopförbränningsanläggningar i kommunerna Sedan den så kallade deponiskatten infördes har förbränning av sopor blivit mer lönsamt. har det dessutom blivit förbjudet att lägga brännbara sopor på tipp och gäller tippförbudet även biologiskt avfall. Detta i kombination med ökade avfallsmängder har lett till att man på ett 30-tal platser i planerar för ny- eller utbyggnad av befintlig sopförbränning. Att förbränna sopor är ur energisynpunkt visserligen bättre än att deponera dem, men det finns även skäl att hålla sig ifrån sopförbränning. Vid förbränning av, speciellt osorterat, avfall uppstår en mängd utsläpp som är skadliga för människor, djur och natur. Därför behövs styrmedel för att minska förbränningen av osorterat avfall. Exempelvis så föreslår i vår budgetmotion en skatt på förbränning av osorterat avfall, i likhet med den deponiskatt som finns. De flesta kemikalier är på ett eller annat sätt skadliga för miljön. Att även läkemedel, som är till för att hålla oss friska, skadar ekosystemen och i förlängningen också oss själva är däremot inte lika vedertaget. Än så länge finns dock inga regler eller lagar för hur mycket läkemedel som får släppas ut i naturen. anser att denna debatt inte får fokuseras på att stoppa vissa läkemedel med hjälp av förbud. Vi vill istället ha en debatt om hur vi ska komma tillrätta med problemet, om det visar sig att den uppnådda hälsoeffekten av läkemedlet inte står i proportion till miljöriskerna. Det finns experter som anser att de flesta läkemedelsrester genom kraftiga oxidationsprocesser skulle kunna oskadliggöras i avloppsreningsverken. En annan metod skulle vara att urin från patienter som får starka mediciner på sjukhus separeras ifrån övrigt avloppsvatten. Det bör genomföras någon form av miljökonsekvensbeskrivning innan nya läkemedel släpps ut på marknaden. Först därefter kan läkemedlet beläggas med restriktioner/skyddsåtgärder och skyldighet till information för användaren, för att minimera den negativa miljöpåverkan. Utvecklingen av nya läkemedel borde även ske med en större miljöhänsyn. För yrkande och ytterligare argumentation hänvisas till motion "Skapa goda villkor för en hälsofrämjande vård! 9.3Åtgärdsprogram för minskade dioxinutsläpp Utsläpp av dioxin är ofta relativt små och svåra att kontrollera. De får dock sammanlagt stora effekter, därför att det giftiga dioxinet inte bryts ned i naturen och istället lagras i djur och människor. Vi måste få en bättre kontroll för att kunna åtgärda alla små utsläppskällor av dioxin. Alla former av förbränningsanläggningar, deponier m.m. måste kartläggas och åtgärdas. Larmen om dioxin i vår mat gäller inte bara fisk och skaldjur. I och har det även förekommit skandaler med dioxin i mjölk. Därför bör inom EU ta initiativ till ett brett åtgärdsprogram för att minska dioxinutsläppen och därmed minska risken för att vi får dioxin i vår mat. Vad som ovan anförs om att inom EU bör ta initiativ till ett brett åtgärdsprogram för minskade dioxinutsläpp bör ges regeringen till känna. Förorenade områden är en viktig del av miljömålet Giftfri miljö. För att minska riskerna för läckage från de förorenade områdena är det viktigt att resurser avsätts till sanering av dessa. Enligt prognoser krävs för att kunna sanera de mest prioriterade områdena under . har i tidigare års budgetmotioner strävat efter att kunna avsätta detta, eftersom saneringen är en mycket angelägen åtgärd. Kostnaderna får inte skena iväg och föras över på kommande generationer. Det är därför glädjande att vi nu kan konstatera att även regeringen höjt anslaget till sanering och återställning av förorenade områden. Förorenade områden förekommer ofta inom tätorter eller tätortsnära områden. Saneringen av dessa områden är viktig inte bara för att slippa skadliga läckage, utan också för att få möjlighet att minska exploateringstrycket på andra områden. Genom att sanera förorenade områden kan dessa tas i bruk för olika aktiviteter, bland annat boende. Detta minskade exploateringstryck är positivt framförallt för de tätortsnära naturområdena. 9.4.1Staten - städa upp framför egen dörr! Det är i första hand är förorenaren, d.v.s. verksamhetsutövaren, och i andra hand fastighetsägaren, som ska svara för saneringen av förorenad mark. Staten är verksamhetsutövare, både i myndighets- och bolagsform. Från en enkät till samtliga länsstyrelser har rapporterats ca 400 förorenade områden med statlig verksamhet involverad. Detta gäller bl.a. försvarets anläggningar, gruvområden, skifferoljeanläggningar, skogsindustrier, järnvägsverksamhet, impregneringsanläggningar, verkstäder och deponier. Skrämmande exempel är skifferoljeverk i Kumla, Stollbergs gruvfält i och Yxsjöbergs gruvfält i . Staten har således genom sin verksamhetsutövning ett mycket stort ansvar för att intentioner skall infrias. För att kunna sätta press på privata verksamhetsutövare som förorenat markområden, är det av mycket stor vikt att staten går före och "städar upp framför egen dörr". Vi har tidigare yrkat på att staten bör gå före och sanera de förorenade markområden som statliga verksamheter orsakat, men detta har ännu inte behandlats av varför vi väljer att inte återupprepa detta krav. 9.4.2Vikten av effektivt utrednings- och saneringsarbete Medel bör avsättas för att på ett snabbt och effektivt sätt komma igång med saneringsåtgärder av de mest prioriterade områdena. För att starta utrednings- och saneringsarbeten krävs att effektiva och relevanta undersökningar utförs. Undersökningsfasen bör ha en tidsplan och effektiv styrning, för att inte dra ut . Tyvärr är utredningar alltför utdragna vilket flyttar fram saneringsåtgärderna. Tilldelningen av medel bör därför vara väl tilltagna så att utredningsarbetet kan utföras med hög kvalitet, effektivt och kontinuerligt utan avbrott. Upphandlingen av konsulttjänster och entreprenader skall vara effektiv och kvalitativt styrd. Öppna landskap med hagmarker och ängar är uppskattade inslag i vår natur och är nödvändiga livsmiljöer för en rad växt- och djurarter. I de flesta fall är det bonden som har format det öppna landskapet och främjat den biologiska mångfalden. Våra natur- och kulturhistoriskt vackra landskap ger inte bara dem som bor på landsbygden glädje. Många människor som bor i städer och förorter tillbringar fritid och semester på landsbygden för god avkoppling och livskvalitet. För att skapa en hållbar utveckling av den svenska miljö- och naturvården krävs ett nära samarbete mellan jord- och skogsägare, berörda myndigheter och ideella organisationer. Odlingslandskapets variation, som gynnar många växt- och djurarter, är på väg att växa igen till följd av utarmningen av det svenska jordbruket. I har mycket av kunskapen om bondesamhället och dess kultur och traditioner gått förlorad i takt med att allt fler jordbruk försvinner. Det behövs en politik som lyfter fram värdet av att bruka odlingslandskapet som är vårt viktigaste kulturminne men också det mest eftersatta. Ett rikt odlingslandskap förutsätter betande djur. Tyvärr finns dock krafter i samhället som inte inser detta, varför anser det nödvändigt att påpeka betesdjurens betydelse. Det öppna landskapet kan inte uppehållas om jordbruksföretagen, främst de små, slås ut som krångliga och generellt utformade regler omöjliggör småskalig djurhållning i hobby- och rekreationssyfte. För att nå målet om utökade arealer hävdad ängs- och betesmark måste nötköttsproduktionens konkurrenskraft förstärkas. Inga nötköttsproducenter kan driva sina företag på ett rationellt sätt med endast naturbetesmarker som foderresurs. För att kunna hålla naturbetesmarkerna öppna med hjälp av bete , måste det finnas möjlighet att producera vinterfoder. Likasåär det viktigt att utveckla former för betesdrift. Vallstödet är ett viktigt styrmedel för att bevara ett rikt och öppet odlingslandskap. Vallstödet måste bibehållas och gärna stärkas, så att producenter kan fortsätta med djurhållning och nyttja naturbetesmarkerna. och betesmarker är nödvändiga komplement till varandra, och detta bör erkännas. 10.1.2Ersättningsnivåerna för ängs- och betesmarksprogrammen EU:s miljöprogram har gynnat det öppna landskapet och till viss del den biologiska mångfalden. har det varit svårt att rikta miljöprogrammen till de värdefullaste markerna, ofta intilliggande gårdar som brukar jorden. Ersättning för skötsel av betesmarker har varit betydelsefull. Vi förespråkar en fortsatt tillämpning av ersättning till markägare, för att vårda det öppna landskapet som är ett gemensamt samhällsintresse. Jord- och skogsbrukarna är bra naturvårdare och deras kompetens bör användas i större omfattning. Markägarna måste ha en adekvat ersättning för arbetet med att upprätthålla öppna landskap. Ersättningsnivåerna för ängs- och betesmarksprogrammen måste öka. Programmen måste dessutom utformas så att de lättare kan anpassas till lokala förhållanden. Vad som ovan anförts om vikten av betande djur och ersättningar till ängs- och betesmarker bör ges regeringen till känna. 10.1.3Hur når vi ett långsiktigt hållbart jordbruk? Konflikterna mellan det moderna jordbruket och natur- och miljövården har varit många under . Det handlar om såväl jordbrukets miljöpåverkan i form av t.ex. läckage av näringsämnen som de negativa miljöeffekterna av att jordbruket kan överleva, utan marken lämnas att växa igen. Alltför ofta framförs oöverlagda förslag till snabba akutåtgärder för miljön, som leder till ytterligare en svårighet för jordbruket. riskerar åtgärderna att slå ut det svenska jordbruket. Utan ett inhemskt jordbruk blir det långa livsmedelstransporter. anser att jordbruket kräver en balansgång mellan företagsklimat och miljöåtgärder och det behövs långsiktiga åtgärder för att stärka ett hållbart svenskt jordbruk. Vi behöver en konsekvensanalys av jordbrukspolitiken och dess miljöpåverkan. föreslår en utredning för att undersöka vilka förutsättningarna är för ett hållbart svenskt jordbruk. Utredningen bör utföras med en bred kompetens vad gäller kunskap om jordbruk, miljö, regionalpolitik och kultur.Vad som ovan anförts om att låta utföra en bred utredning om förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart jordbruk bör ges regeringen till känna. Det finns mycket liv i en rik skog. Det finns olika trädslag, träd av olika åldrar och död ved. I skogen finns det livsmiljöer för arter som människan håller på att utrota. Drygt 2 000 av skogens arter är "rödlistade" och utrotningshotade. Vi tar oss rättigheter som inskränker på kommande generationers rättigheter att också få uppleva glädjen i att höra vårens första smålom. Skogen är rik på träråvara som är en stor exportvara för svensk industri. Det är ytterst få skogar som aldrig varit utsatta för mänsklig påverkan och vissa av skogens arter är dessutom beroende av ett skogsbruk.