ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub354 · 2004-10-04 00:00:00 — Inrättande av yrkes- och fackhögskola tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av svenska yrkes- eller fackhögskolor ("colleges"). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lämplig lokaliseringsregion för en av dessa yrkes- eller fackhögskolor ("colleges") skulle vara , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum. Det finns ett allt större behov av eftergymnasial utbildning som inte hör hemma i den traditionella akademiska traditionen, där forskningsanknytning till utbildningen är ett krav. Efterfrågan är stor både bland studenter och näringsliv. Den kvalificerade yrkesutbildningen måste därför stärkas. Inom skilda områden som teknik, social omvårdnad och informationsteknik finns ett stort behov av kvalificerad, välutbildad arbetskraft. beslutade att permanenta den försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning (KY) som tidigare hade ägt rum. Beslutet var ett steg i rätt riktning men måste utan tvivel betraktas som en halvmesyr. behöver riktiga, reguljära yrkes- eller fackhögskolor - en variant av de amerikanska "colleges". Fackhögskolorna ska erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Lärarna på ett svenskt "college" ska uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. är ett högre lärosäte som har en tydlig inriktning mot småföretagande och entreprenörskap. är en region som är starkt präglad av sin tradition av kreativt och uppfinningsrikt företagande. De små och medelstora företagen dominerar; "Gnosjöandan" har blivit ett begrepp inte bara nationellt utan också internationellt. , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum, skulle mot den bakgrunden vara en bra placering för en av de nya yrkeshögskolor som skulle kunna skapas.
mot · GS02Ub356 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om takbeloppen för . har en påfallande positiv utveckling i grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt samverkan med det omgivande samhället samt ett fortsatt mycket högt tryck när det gäller antalet förstahandssökande till programmen. En stor del av studenterna kommer från hem utan studietradition. En stor del av de sökande kommer från andra län än län. Det expansionsutrymme för grundutbildningen vid som finns angivet räcker inte till. redovisas en överproduktion värd ca som inte berättigar till ersättning inom beslutat takbelopp. Det är oroande att regeringen budget och framöver inte som tidigare planerar att omfördela takbelopp från lärosäten som inte kan utnyttja sina maximerade anslag till lärosäten som har större behov till följd av ett starkt sökandetryck. Med det starka sökandetryck och den starka utvecklingspotential som besitter har man tidigare kunnat tillgodoräkna sig platser från en sådan omfördelning. Den av regeringen föreslagna anslagsfördelningen kan således starkt ifrågasättas, särskilt med tanke på lokalisering i en region som präglas av påfallande strukturomvandlingsproblem och där tillkomst och utveckling varit en av ljuspunkterna. Efter neddragningarna vid t.ex. i Kumla kan man undra vilka skäl som finns att inte ge ett av unga universitet möjlighet att utvecklas när det verkligen har förmågan att göra det. Det är också anmärkningsvärt att, av vad som framkommit, inte finns med i de överväganden om satsningar som ska göras till följd av konsekvenserna av det kommande försvarsbeslutet. Att den dynamiska utvecklingen inom ett universitet beläget i en region där andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning traditionellt är lågt borde också leda till en prioritering från statsmaktens sida om de uttalade målsättningarna att höja utbildningsnivån ska nås. Det vore olyckligt att behöva ställa pågående campusutbildningar mot den växande regionala verksamheten vid i ett läge när det relativt nya fortfarande befinner sig en dynamisk uppbyggnadsfas. Situationen är att flera andra lärosäten i riket inte kan utnyttja sina takbelopp fullt ut, och det är därför möjligt att omfördela utbildningsuppdragen inom ramen för nuvarande budgetramar för utbildningspolitiken. Därmed kan totalt sett fler studenter tas in i högskolan och på så sätt medverka till att uppfylla uppsatta utbildningspolitiska mål. behöver naturligtvis en permanent höjning av takbeloppet för och framåt. Detta kan ske genom omfördelning från de lärosäten som inte förmår utnyttja sina tilldelade resurser.
mot · GS02Ub357 · 2004-10-04 00:00:00 — Flexibilitet i takbeloppen i den högre utbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omprövning av takbeloppen i den högre utbildningen under löpande verksamhetsår. Utan någon djupare motivering avslog under föregående förslag om omprövning av takbeloppen under löpande verksamhetsår. Enligt min mening skulle ett sådant system skapa dynamik och flexibilitet samt större anpassning till det sökandetryck som faktiskt uppstår, varför förslaget upprepas i denna motion. Resursfördelningssystemen i den högre utbildningen är utformade på två sätt. Det ena systemet utgår från det uppenbara behovet av central planering av dimensioneringen av den högre utbildningen. Det maximerade anslaget per lärosäte, det så kallade takbeloppet, ger statsmakterna en viktig möjlighet att utveckla verksamheten med överblick och kostnadskontroll. Det andra systemet utgår från studenternas preferenser och uttrycks i en efterställd resursfördelning efter helårsstudenter och helårsprestationer, den så kallade studentpengen. Härigenom kan studentinflytandet manifesteras och "utbildnings-marknaden" utveckla ett samspel mellan utbud och efterfrågan. För att detta system skall fungera krävs att statsmakterna regelbundet reviderar takbeloppen för att flexibelt möta studenternas efterfrågan vid olika lärosäten. En sådan flexibilitet är också angelägen i en situation med ansträngda statsfinanser. Genom att anpassa takbeloppen till efterfrågan inom den totala anvisade kostnadsramen kan resurserna användas effektivt för att närma sig målet om att av gymnasieeleverna fortsätter till högskolan . Det är uppenbart att det nuvarande systemet är för stelt och inte tillräckligt flexibelt. Attraktiva lärosäten som till exempel får ett mycket begränsat expansionsutrymme som oanvända resurser låses in på andra håll. Det är i och för sig begripligt att det blir så eftersom lärosätena uppfattar att det finns en stelhet i takbeloppen och att det kanske är lättare att förlora ett tänkbart expansionsutrymme än att frigöra ett sådant. En nyordning där flexibiliteten blir pålitlig och lärosätena har förtroende för att den kan fungera åt båda hållen skapar förutsättningar för en effektiv resursanvändning. En ordning där takbeloppen rutinmässigt omprövas två gånger under löpande verksamhetsår t.ex. i anslutning till bokslutet och prognosen samt delårsbokslutet och den prognosen skulle avdramatisera flexibiliteten och öka resursutnyttjandet.
mot · GS02Ub362 · 2004-10-01 00:00:00 — Kommunens ansvar vid mobbning av elever tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny bestämmelse om större och tydligare ansvar för kommunen vid mobbning av elever bör införas så att barnet har möjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommunen inte lyckats stoppa mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabba och verkningsfulla resurser för att den som mobbar skall bryta sitt beteende. Målet måste vara nolltolerans av mobbning Enligt artikel 36 i FN:s konvention om barnets rättigheter ska barnet skyddas mot "alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet i något avseende". Den parlamentariska kommittén för barnets rättigheter underströk att barn har en ovillkorlig rätt till skydd mot övergrepp i skolan och framhöll att målet måste vara att inget barn någonsin utsätts för mobbning. Dessvärre pekar statistiken på att kränkning av elever är ett utbrett problem och att elever utsätts för denna i skolan. Mobbning är ett problem som kräver olika typer av insatser för att förhindras. Så länge skolan inte lyckas med detta måste barnet ha rätt till skadestånd/kompensation för den skada det drabbats av. Målet måste vara nolltolerans av mobbning. måste en elev som mobbas i skolan och kräver skadestånd av kommunen bevisa i en rättegång att skolan inte gjort vad som rimligen kan begäras för att förhindra och stoppa mobbningen, det vill säga att skolan inte har tagit mobbning på allvar och gjort vad den kunnat för att komma till rätta med den. Skolans åtgärder behöver inte ha varit framgångsrika. tvärpolitiska barngrupp anser att det behövs en ny bestämmelse med ett större och tydligare ansvar för kommunen vid mobbning av elever så att barnet har möjlighet att få ekonomisk upprättelse när kommunen inte lyckats stoppa mobbning. Detta bör ges regeringen till känna. Att få kompensation genom skadestånd är en viktig bekräftelse för barnet att det inte är fel på honom eller henne utan att det är skolan som har misslyckats. Skolan måste sätta in snabba och verkningsfulla resurser för att den som mobbar ska sluta med sitt beteende. Detta ska göras i samråd med vårdnadshavare och skolhälsovård. I dessa åtgärder kan byte av klass eller skola bli nödvändig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ub363 · 2004-10-02 00:00:00 — Resurserna för avancerad högskoleutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurstilldelningssystemet till högskolan skall ge lärosätena större resurser per student på avancerade kurser jämfört med grundkurser. Resurstilldelningen till högskolor och universitet bygger på att lärosätena får ersättning efter antalet studenter som registreras på varje kurs samt på hur många poäng studenterna klarar av att ta. Detta system premierar massundervisning och gör det svårt för lärosätena att ge kurser i mindre grupper med en bättre kontakt mellan lärare och studenter. Kurser på C- och D-nivå måste dock bedrivas i betydligt mindre grupper än de rena grundkurserna. Dels är studentunderlaget mindre på denna nivå, dels är undervisningen så specialiserad och avancerad att det krävs betydligt mer av individuell handledning och seminarieverksamhet i smågrupper. Dagens resurstilldelningssystem gör ingen skillnad på kurser på A-nivå eller D-nivå. Det innebär att de mer avancerade kurserna genererar mycket små intäkter eftersom de oftast har få studenter. Effekten blir att undervisningstiden på de högre kurserna i många fall har krympt ihop till ett minimum. Undervisningstiden är som minst på den nivå där svårighetsgraden och behovet av lärarstöd kanske är som störst. Högskolans resurstilldelningssystem utreds just . pågår den så kallade Bolognaprocessen som bland annat syftar till att öka rörligheten mellan de europeiska utbildningssystemen. Processen kommer sannolikt att leda till att dagens grundutbildning delas in i en grundläggande nivå (studier upp till kandidatexamen) och en avancerad nivå (studier mot masterexamen). Alla kurser ska nivåbestämmas så att de antingen tillhör den grundläggande eller den avancerade nivån. Detta är ett utmärkt tillfälle att rätta till det systemfel som finns i resurstilldelningssystemet och som kraftfullt försvårar en kvalitativ undervisning på de avancerade kurserna. Det framtida resurstilldelningssystemet bör skilja mellan kurser på grundläggande nivå och kurser på avancerad nivå. Ersättningen per student bör vara högre för kurser på den avancerade nivån än för kurser på grundnivån. På så vis ges förutsättningar för att utbildningskvaliteten kan bibehållas och lärare och studenter ges rimliga arbetsvillkor även på de avancerade kurserna. Detta bör regeringen ges till känna.
mot · GS02Ub367 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att se till att även föräldrar med obekväm arbetstid skall få tillgång till god kvalitativ barnomsorg. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med en god omsorg om barnen man arbetar. Dessa föräldrar borde ur rättvisesynpunkt erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som arbetar . Det finns några kommuner som insett värdet av nattöppna daghem, och dessa uppskattas mycket. Men i kommunernas bistra ekonomiska verklighet finns alltför stor risk för att dessa föräldrar mister detta stöd. I andra kommuner saknas denna service helt trots att det finns ett behov. vet vi att samhället står inför stora utmaningar. Ett stort behov av arbetskraft kommer att uppstå då stora generationer går i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda inom sjukvården som inom den omvårdnad som bedrivs inom den kommunala sektorn för att klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov av yrken inom välfärdsområdet som de äldre har behov av under dygets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektorn. Då måste vi kunna erbjuda dem en trygg och kvalitativ barnomsorg och nätter, för både barnens och föräldrarnas skull. Nattöppna dagis bidrar också till ökad jämställdhet. Inom offentlig sektor arbetar många kvinnor. Om män och kvinnor skall ges samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, och delat ansvar för hem och barn, då krävs det att samhället ger stöd för alla dem som också arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattjänstgöring.
mot · GS02Ub369 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning i . Högre utbildning och forskning har avgörande betydelse för vår internationella konkurrenskraft och tillväxt och därmed också för vår välfärd. Därför måste vi bygga ett kunskapssamhälle som är öppet för alla och där högre studier är en möjlighet i varje hem. I finns numera högteknologisk forskning. Det gäller i första hand våra basnäringar, till exempel gruvnäringen, men också helt nya områden. Det handlar exempelvis om forskning om rymd och arktiskt klimat liksom bilkomponenter. Denna forskning sker i nära samarbete med det lokala näringslivet och leder till nya arbetstillfällen. Detta är inte minst viktigt av den anledningen att den traditionella arbetsmarknaden i breddas och att våra välutbildade ungdomar kan slippa flytta för att ha ett arbete som motsvarar utbildningen. Forskningen i måste nu byggas vidare för att vi ska kunna skaffa den spetskompetens som är nödvändig för vår fortsatta konkurrenskraft. Mycket av forskningen är också inriktad till traditionellt manliga områden, även om alltfler kvinnor söker sig till dem. framtid är inte bara beroende av fortsatt utveckling av våra basnäringar, utan också av att även välutbildade kvinnor faktiskt har möjlighet att stanna kvar här. Därför behöver de nuvarande forskningsområdena breddas och fördjupas. Exempelvis kan det gälla miljöforskning som redan är etablerad i länet. Regeringen gör stora satsningar inom forskningsområdet, och anslagen ökar med 2,3 miljarder utöver tidigare satsningar. Hur dessa medel fördelas kommer att presenteras i den forskningspolitiska propositionen som lämnas till . Det är viktigt att regeringen i den propositionen tar hänsyn till behovet av breddning av forskningsområden i .
mot · GS02Ub370 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . har lokaliserat sin isbrytarflotta till . Detta är mycket positivt eftersom Luleåär en sjöfartsstad. Hamn är femte största i tonnage mätt. Men tyvärr finns ingen sjöbefälsutbildning i norr, och som känd sjöfartsstad behöver en sjöbefälsutbildning. En sjöbefälsutbildning skulle utgöra ett passande komplement till den redan befintliga tekniska utbildningen. , landets enda i sitt slag, har en stark position på maskinsidan samt utbildning för underhåll, men på navigationsområdet fattas kompetens. Men det finns goda förutsättningar att bygga upp navigationskompetens. har goda kontakter med marinbasen . har uttryckt sig positivt till en sjöbefälsutbildning i . Efterfrågan på sjöbefäl bedöms som god med tanke på stundande stora pensionsavgångar inom handelsflottan. Det är oroande att så få ungdomar från söker sig till sjöbefälsutbildning. Det kan bero på att de nuvarande utbildningsorterna, och , ligger för långt bort och på så sätt missgynnar norrländsk ungdom. Rekryteringsområdet till Luleås utbildning kan omfatta hela .
mot · GS02Ub373 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka retorikträningen i skolan och undersöka hur skolan lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Att våga tala inför en grupp människor är ett obehagligt hinder för många svenskar, och den rädsla som är förknippad med detta kan upplevas som oerhört svår. Denna rädsla omöjliggör också ett aktivt deltagande i de demokratiska processerna för en stor del av befolkningen. För att förhindra att rädslan uppstår behöver människor i tidig ålder lära sig att tala inför andra människor. Systematisk träning i retorik och presentationsteknik borde därmed vara ett självklart inslag . Det handlar om att det ska bli en positiv upplevelse att prata inför andra. Genom tidig presentationsteknik skulle eleverna kunna få rika talträningstillfällen och verksamma redskap att använda i framtida talsituationer. Att våga tala offentligt stärker självförtroendet och ökar medvetandet om vikten av att delta i samhälls- och kulturliv. I förskolans läroplan är visserligen kommunikation ett centralt begrepp, och i kursplan i svenska lyfts skolans ansvar för den språkliga utvecklingen fram. I kursplanen står det uttryckligen att den språkliga utvecklingen ska leda till "ökad säkerhet att använda språket uttrycksfullt och tydligt i både tal och skrift". Men det räcker inte. Kursplanen skulle ännu tydligare kunna betona vikten av att eleverna lär sig retorik. Det skulle i sin tur kunna leda till att ett av målen för svenskundervisningen lättare kunde uppnås, dvs. att eleverna ska våga uttrycka sig på olika sätt och muntligt redogöra för saker. Detta är ett område som andra länders elever genom sin skolgång blir mycket duktiga på, inte minst i . Eftersom det är oerhört viktigt för människor att ha självförtroendet att våga tala inför folk för att kunna agera som delaktiga samhällsmedborgare, anser jag att det borde undersökas hur väl skolorna lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Om brister upptäcks, bör få i uppdrag att stödja skolorna i detta arbete.
mot · GS02Ub374 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fullständig jur.kand.-utbildning vid . Juridiken har blivit en allt viktigare vetenskap för samhällsbygget. Juristutbildningen i var länge traditionellt yrkesinriktad, men har den dock kommit att breddas. är det fler och fler studerande som inser den juridiska metodens fördelar som samhällsvetenskap. Det mesta pekar på ett ökat behov av platser inom jur.kand.-utbildningen i landet. Det är i detta läge viktigt att våga bredda utbildningen och bryta gamla mönster för att bättre möta nya utmaningar. har i en ansökan om jur.kand.-examensrättigheter visat på goda möjligheter att arbeta brett med juridiken och att samverka över ämnesgränserna. Utgångspunkten är en sammanhållen utbildning för den mer traditionella juristprofessionen såsom åklagare, advokat, domare, kronofogde, förvaltningsjurist och skattejurist. Arbetsmarknaden för personer med juridisk grundutbildning sträcker sig dock numera väsentligt utöver dessa traditionella juristyrken. Möjligheterna för att utnyttja modern pedagogik för nytänkande studieteknik är särskilt goda, vilket är mycket viktigt för att bredda mångfalden bland jur.kand.-studerande i . Juridisk utbildning i olika former har bedrivits vid , senare högskolan i och vid i . antas 120 studenter till det s.k. rättsvetenskapliga programmet, vilket kan omfatta 120 eller 160 poäng. Det är som beslutar om vid vilken högskola som examina inom grundläggande högskoleutbildning får avläggas. Beslut om detta grundas bland annat på en granskning av hur lärosätet tillgodoser de krav som ställs enligt högskolelagen och högskoleförordningen beträffande bland annat utbildningens kvalitet. Detta avgörs i grunden av regeringens anslagsfördelning och vilken profil man väljer inte minst på sin forskningspolitik.
mot · GS02Ub376 · 2004-10-01 00:00:00 — Utbildning för hållbar utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning för hållbar utveckling. Utbildning är en avgörande faktor för att nå hållbar utveckling. I vårt samhälle finns det goda möjligheter till ett livslångt lärande, men det räcker inte med bara möjligheter till lärande. Det är nödvändigt att all utbildning, från förskolan till högskolan samt inom folkbildningen genomsyras av perspektivet hållbar utveckling. Det ställer krav inte bara på utbildningens omfattning och innehåll utan även på det sätt den genomförs. Detta förutsätter att lagar, förordningar, läro- och kursplaner inkluderar perspektivet utbildning för hållbar utveckling. Det förutsätter även att lärarna har relevant kompetens för att inkludera hållbar utveckling i sin undervisning samt att undervisningen står i samklang med grundläggande demokratiska värderingar. Nationalkommitten för och Habitat föreslog i sitt betänkande (SOU 2003:31) åtgärder för att integrera hållbar utveckling i all pedagogisk skolverksamhet, bl a genom att utveckla indikatorer samt kompetensutveckling av lärare. Av alla åtgärder är det kanske läroplanen, lärarutbildningarna och kompetensutvecklingen som är de viktigaste för att nå resultat inom utbildningsväsendet. Ett engagemang från vuxna ger barn och ungdomar den bästa vägledningen och förståelsen för en hållbar utveckling och behovet av att ändra vår livsstil. Därför är det viktigt att regeringen återkommer till med åtgärder för att ytterligare stimulera livslångt lärande för hållbar utveckling.