ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A326 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera och utveckla traineeprogram. 1999 var knappt 114 000 personer anställda i kommuner. Under de efterföljande tio åren beräknas kommunerna behöva anställa knappt 129 000 personer, dvs. fler än dagens samlade personalstyrka. har vi en hög arbetslöshet bland unga människor mellan med eftergymnasial utbildning. För var den aktuella siffran 2 855 personer . Många nyutexaminerade personer fortsätter ofta att studera. De påbörjar en ny utbildning utan att ha finansiellt stöd för hela studietiden. Skälet är förstås den tuffa situationen på arbetsmarknaden . Utbildning är färskvara och om den inte får komma till användning eller två, vilket är fallet för många akademiker , så minskar efterfrågan på deras tjänster drastiskt. Omfattande ansträngningar kommer att krävas från kommunernas sida men även för det privata näringslivet för att klara den framtida arbetskraftsförsörjningen. Det handlar om att systematiskt inventera alla möjligheter att förbättra personalförsörjningsläget på både kort och lång sikt. En viktig utmaning för bland annat kommunerna blir därför att attrahera högskoleutbildade ungdomar. I den gruppen finns ju i hög grad kandidaterna till framtidens ledar- och specialistbefattningar. Mycket görs i kommunerna för att förbättra rekryteringsmöjligheterna. I syfte att både ge yngre arbetstagare utvecklings- och karriärmöjligheter och utåt visa på kommunens utvecklingskraft har bland annat kommuner i i samarbete utformat träningsprogram för blivande ledare. Det är inte enbart kommuner som har provat olika typer av traineeprogram utan även inom branscher såsom byggbranschen finns introduktionsavtal där arbetstagaren får utbildning och praktiska kunskaper. Unga välutbildade människor får vid denna form av trainee kontakter med arbetslivet, som arbetsplatserna får tillgång till den kompetens som dessa unga människor har. De som utbildas på våra högskolor och universitet har mycket ny kompetens att tillföra en arbetsplats. Regeringen avser nu att inrätta en nationell koordinator som tillsammans med arbetsmarknadens parter ska undersöka förutsättningarna för att sluta fler introduktionsavtal vilket är mycket bra. Alla är medvetna om den brist på arbetskraft som kommer att stå inför och i arbetet med att lösa den frågan bör man utreda hur denna typ av traineeprogram har fallit ut. Om resultatet är positivt, vilket det förefaller vara, bör de kunna fungera som modell för alla typer av branscher och inom hela den offentliga sektorn.
mot · GS02A327 · 2004-10-04 00:00:00 — Klassificering av yrken hos AF Kultur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en gemensam policy inom AF Kultur samt uppdaterat klassificeringssystem. och konstförmedlare, IKK, är en sammanslutning för både konstnärer och konstförmedlare. De båda yrkesrollerna närmar sig alltmer varandra med ökat samarbete som följd. Det är därför naturligt att båda yrkesgrupperna inryms inom samma del av AMS verksamhet. utbildas allt fler inom kategorin konstförmedlare, bl.a. konstpedagoger, frilansande utställningscuratorer och museiintendenter. På tre olika platser i landet utbildas t.ex. utställningscuratorer: Curatorsprogrammet på i , Internationella Curatorsutbildningen vid samt Critical Studies-programmet vid . Även inom områdena konstvetenskap och konstpedagogik finns allt fler utbildningsmöjligheter. Det är viktigt att följa upp och stötta utvecklingen av denna nya yrkesgrupp inte minst genom AMS och AF Kultur. är möjligheten för konstförmedlare att skriva in sig på AF Kultur som arbetssökande olika runt om i landet. På vissa av AF Kulturs kontor har konstförmedlare möjlighet att vara inskrivna på samma arbetsförmedling som konstnärer medan på andra kontor hänvisas de till den allmänna arbetsförmedlingen, där det saknas specifik kompetens eller inriktning mot kultur. Där arbetssökande konstförmedlare får möjlighet att skriva in sig på AF Kultur ger det lättare upphov till fler möjligheter för både konstförmedlare och konstnärer att skapa vägar in på arbetsmarknaden och därigenom öppna för nya arbetsmarknader för kulturarbetare. AMS har en policy om vilka yrken som ligger under AF Kulturs ansvarsområde. Dit hör curator/konstförmedlare men endast som underkategori i det för EUgemensamma klassificeringssystemet över sökbara yrken till teaterproducent. Det finns en kod för att kategorisera yrket curator. Koden beskriver yrkena: teaterproducent, dansproducent, filmproducent, filmproduktionsledare och curator. Men vid definitionen som curator hamnar den arbetssökande under Scen och Ton och inte under Bild och Form. Definitionen av yrket finns i AF Kulturs system men är felriktat och gör att den arbetssökande inte kan hittas om någon söker denna kompetens inom Bild och Form. AMS system bör uppdateras för att ge en korrekt beskrivning av de olika yrkena för att underlätta träffsäkerheten och förmedlingen av arbeten. Konstförmedlare skall kunna skriva in sig på AF Kultur i hela landet, där det finns kompetent personal med inriktning mot kultur samt där andra yrkesgrupper inom bildkonstområdet finns som resurs och möjliga samarbetspartners ut ur arbetslösheten samt ha tillgång till ett korrekt klassificeringssystem.
mot · GS02A328 · 2004-10-01 00:00:00 — Utomnordiska invandrare med svensk högskoleexamen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna för invandrare med svensk examen att praktisera inom sina utbildnings- och yrkesområden vid statliga och kommunala myndigheter. De utomnordiska invandrarna har en utsatt situation på arbetsmarknaden. Mer utsatt än svenskars. Statistiken talar sitt tydliga språk. Visserligen är invandrare inte en homogen grupp, men deras problem på arbetsmarknaden är till stor del likartade. Många av våra invandrare har skaffat en svensk högskoleutbildning. Trots detta hittar de inget fäste på arbetsmarknaden. Ett problem med dagens arbetsmarknadsinsatser är att de är alltför kortsiktiga och alltför ensidiga för att passa den här gruppen arbetslösa. Många av dessa invandrare med högskoleutbildning har formell kompetens för arbete inom svensk förvaltning, alltså kommuner och statliga myndigheter. Men trösklarna fram till dessa arbeten är ofta högre för dem än för svenskfödda. Därför anser vi att invandrare med svensk högskoleutbildning bör få ett rekryteringsprogram inom AMS med praktikplatser inom kommunerna, på myndigheter och inom annan statlig förvaltning. Med ett sådant program skulle man kunna bryta den onda cirkel som många invandrare med svensk högskoleutbildning hamnar i, då de med färdig examen inte får arbete eller inte ens kallas till anställningsintervju med hänvisning till brist på erfarenhet inom området. Våra förvaltningar och myndigheter behöver spegla det mångkulturella samhälle vi lever i och där är våra invandrare med svenska utbildningar en ovärderlig resurs. Ett särskilt ansvar bör de myndigheter ta som direkt arbetar med integrationsfrågor som t.ex. () och . Men även andra statliga myndigheter och kommunala förvaltningar borde ta till vara den kompetens som finns. Rezene Tesfazion (s)
mot · GS02A336 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Hallandsmodellens förutsättningar att leva vidare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska åtgärder efter regionala förutsättningar. Arbetet med Hallandsmodellen, som inleddes , är ett unikt samarbete mellan , , länsmuseer och parterna på byggmarknaden. Inom Hallandsmodellen har arbetslösa byggnadsarbetare och bygglärlingar utbildats i traditionellt hantverk som de praktiserat i restaureringsprojekt av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Hallandsmodellen har haft stor betydelse för sysselsättning och utbildning inom byggsektorn. Bland annat har närmare 800 arbetslösa byggnadsarbetare utbildats och 100 bygglärlingar har erhållit yrkesbevis genom praktik inom Hallandsmodellen. Hallandsmodellen har också blivit internationellt uppmärksammad i olika sammanhang. Hallandsmodellen finansieras till största delen av , som använt medel som de själva har rätt att besluta om. Dessa medel har successivt minskat vilket gjort att Hallandsmodellen nu är hotad. I stället går en större andel av resurserna till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är centralt beslutade och som är likartade över hela landet. Vi anser att det är viktigt att Hallandsmodellen, som varit mycket framgångsrik, får möjlighet att leva vidare. Det råder stora regionala skillnader på arbetsmarknaden i landet och det är något som måste kunna återspeglas i den typ av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som sätts in. Vi anser att länsarbetsnämnderna även bör ges möjlighet att utforma de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna efter de regionala förutsättningarna.
mot · GS02A337 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att stärka arbetstagarnas ställning i de arbetsrättsliga lagarna. MBL och LAS är båda lagar som funnits med . Dock har det skydd som de innebär för arbetstagarna urholkats genom en successiv liberalisering i Arbetsdomstolens rättspraxis. Det är ett faktum att löntagarnas ställning försvagats genom domsluten i Arbetsdomstolen. Till exempel kan en arbetsgivare säga upp anställd personal och därefter ta in uthyrningsföretag vars personal gör samma arbetsuppgifter som den tidigare personalen. Detta kan knappast betraktas vara i linje med lagarnas syfte. Utan en stark arbetsrättslig lagstiftning kan löntagare lätt spelas ut mot varandra och löntagarkollektivet och fackföreningarna försvagas när deras handlingsutrymme allteftersom beskärs. Därför bör tillämpningen av de arbetsrättsliga lagarna ses över så att de återigen blir till den starka skyddslagstiftning som de en gång var.
mot · GS02A341 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledighet i samband med aktivitetsgarantin. Alla som deltar i aktivitetsgarantin har rätt till fyra veckors ledighet med bibehållen ersättning. Vi menar att den regeln bör ändras. Förhållanden på arbetsmarknaden bör så långt det är möjligt vara likartade. De personer som uppbär stöd genom aktivitetsgarantin ingår i arbetsmarknadspolitiska aktiviteter på heltid. Som exempelvis utbildningar, projektarbeten och arbetspraktik. Detta gör att deras förhållande är i stort sett jämförbara med de övriga som finns ute på arbetsmarknaden. Vi anser därför att det är diskriminerande att denna gruppen inte har rätt till lika lång ledighet. De som har deltagit i aktivitetsgarantin bör ha rätt till fem veckors ledighet med bibehållen ersättning i enlighet med semesterlagen.
mot · GS02A343 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hjälpmedel i arbetslivet. Arbetsgivarna, försäkringskassorna och ansvarar för att en arbetsökande eller anställd får tillgång till de arbetshjälpmedel han eller hon behöver. Ansvaret och tillämpningsanvisningar regleras i bl.a. i arbetsmiljölagen, förordningar och allmänna råd. Kännedomen om möjligheten att erhålla bidrag för den enskilde och arbetsgivaren för hjälpmedel i arbetslivet är begränsad och informationsinsatser från försäkringskassorna och arbetsförmedlingarna behöver intensifieras. Om fler får möjlighet till hjälpmedel på arbetplatsen kan fler behålla sitt arbete eller få en anställning även om det föreligger nedsatt arbetsförmåga. Då arbetsgivare anställer person med nedsatt arbetsförmåga finns möjlighet för arbetsgivaren att få ekonomiskt stöd till den enskildes lönekostnad - lönebidrag. Lönebidrag får lämnas om en person med nedsatt arbetsförmåga inte bedöms kunna få eller behålla ett arbete utan detta stöd. Nivån på bidraget bestäms med hänsyn till arbetsförmågan. Det finns ett högsta bidragstak. Ett lönebidrag får lämnas under längst men får förlängas efter särskild prövning. Arbetsförmedlingen skall verka för att arbetstagaren övergår till en anställning utan lönebidrag. Bidraget följs upp och omprövas regelbundet. Vid uppföljningarna sänks ofta bidragsnivån. Erfarenheter visar att i samband med ställningstagande till nytt lönebidrag eller vid omprövning av tidigare bidrag aktualiseras allt för sällan möjligheten att anpassa arbetsplatsen med hjälpmedel. Således bör ansvariga myndigheter införa som regel att i samband med ställningstagande till lönebidrag bör möjligheterna till arbetshjälpmedel aktualiseras. Regeringen bör i regleringsbrev till ansvariga myndigheter påtala vad som ovan anförts.
mot · GS02A344 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragsnivån. Klimatet på arbetsmarknaden blir allt kärvare. Många arbetsgivare efterfrågar någon typ av s.k. A-människor som ska vara oerhört högpresterande. Dessa människor finns inte. Framför allt kan de allra flesta inte vara högpresterande utan att det medför skador eller sjukdom. Denna syn på arbetskraft medför dessutom att det blir svårare för människor med nedsatt arbetsförmåga att få reguljära anställningar. Då arbetsgivare anställer person med nedsatt arbetsförmåga finns möjlighet för arbetsgivaren att få ekonomiskt stöd till den anställdes lönekostnad - lönebidrag. Nivån på lönebidraget bestäms med hänsyn till arbetsförmågan. Dock finns ett tak för högsta bidragsbelopp. Bidragstaket har varit oförändrat . Det innebär att personer med nedsatt arbetsförmåga fastnar i låglöneyrken då lönebidragsnivån är hämmande för löneutvecklingen. Regeringen bör därför överväga att höja högsta bidragsnivå. Om så behövs för att finansiera förändringen och regeringen bedömer att annat finansieringsutrymme inte finns kan övervägas att reducera antalet lönebidragsanställningar.
mot · GS02A345 · 2004-10-01 00:00:00 — Kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden. är världens mest jämställda land i världen, ändå finns mycket kvar att göra. Kvinnor diskrimineras fortfarande i arbetslivet, hemmet och skolan. Kvinnor har fortfarande generellt lägre lön än männen,även om det vid den senaste rapporten om lönernas fördelning mellan könen visar på en liten uppgång för kvinnor. Kvinnor tar fortfarande en större ansvar för hemarbetet vilket i sin tur leder till att många kvinnor känner sig trötta och utarbetade vilketleder till ökade sjukskrivningar inom vissa åldersgrupper. Möjligheten till inflytande över sin arbetstid måste öka inom alla sektorer i samhället så att kvinnor får ökade möjligheter att förena arbete, fritid och familjliv. Även inom näringslivet är kvinnor underrepresentarade såväl i styrelserummen som i ledande befattningar som VD:ar och andra chefsroller. Det är viktigt att lyfta fram och synliggöra de maktstrukturer som underordnar och osynliggör kvinnor och kvinnors kunskap. Arbetet med kvinnors rätt till heltid och deltid som en möjlighet, måste påskyndas. Vi ser också tendenser till att antalet timanställningar ökar . I jämförelse med 2002 så har deltidsarbeslösheten minskat. 75.900 varav var kvinnor. såökade antalet timanställningar. Arbetsgivare inom offentlig sektor bör ges i uppdrag att gå i bräschen för att erbjuda samtliga anställda heltidstjänster. Målet att kvinnor och män ska ha samma rättighet till ekonomisk oberoende måste påskyndas.
mot · GS02A347 · 2004-10-01 00:00:00 — Barns rätt till säkerhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skyddet för anställdas integritet måste stå tillbaka till förmån för barns rätt till skydd. I skollagen anges att personer som söker arbete med barn och unga skall lämna utdrag ur belastningsregistret. Syftet är att förhindra anställning av personer som kan befaras vara olämpliga att arbeta med barn. Troligen innebär den nya regeln att personer som förekommer i belastningsregistret avstår från att söka arbete i verksamhet där redovisningsplikten finns. Samhället kan omhänderta barn på olika grunder enligt särskild lagstiftning. Funktionshindrade barn kan t ex beviljas insatser såsom personlig assistent, vistelse på korttidshem. Barn är alltid i beroendeställning och utlämnade till de vuxna som finns runtom dem. När samhället omhändertar eller beviljar andra insatser för barn är det viktigt att barnen skyddas från att utsättas för övergrepp eller annan kränkande behandling. Utifrån ett barnperspektiv och med barns säkerhet för ögonen måste kraven på anställdas och kommande anställdas skydd för den personliga integriteten stå tillbaka. Huvudregeln vid anställning i arbete med barn och unga skall vara att all personal som yrkesmässigt arbetar med barn och unga oavsett huvudman skall omfattas av skyldighet att visa utdrag ur belastningsregistret. Sak samma ska gälla för de yrkesgrupper som arbetar indirekt med barn, t ex vaktmästare, skolmåltidspersonal m fl. För att förhindra att personer som kan antas vara olämpliga i arbete med barn bör all relevant lagstiftning kompletteras med en regel liknande den i skollagen vad gäller skyldighet för arbetstagare att uppvisa utdrag ur belastningsregister innan anställning får ske. Lagändringarna bör dessutom medge att redan anställd personal på anmodan från arbetsgivaren har att uppvisa sådant utdrag. Av samma skäl bör arrangörer av frivilligverksamhet för barn och unga ges skyldighet att genom registerkontroll försäkra sig om att vuxna i verksamhet för barn och unga inte finns i belastningsregistret för brott som inneburit våld, sexuella övergrepp eller andra kränkningar mot annan.
mot · GS02A349 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt för dem som vill att kunna stanna kvar på arbetet när de fyllt . Det finns en politisk ambition att svenska folket ska arbeta längre än till . För de flesta infaller då en period där man vill ta det lite lugnare, vill ta mindre ansvar, vill koncentrera sig på någon särskilt intressant del av sitt tidigare arbetsliv etc. Man är kanske villig att fortsätta arbeta , men vill naturligtvis ha kvar hela lönen och delta i de årliga löneökningarna, även om man inte når upp till tidigare kapacitet. Vilken arbetsgivare kan med gott samvete inför de övriga arbetstagarna på arbetsplatsen godta något sådant? Utgångspunkten är oftast att arbetsgivaren ska fortsätta betala full lön, vilket ofta inte är möjligt då den anställde kanske inte kan jobba med full kapacitet. Ett förslag är att arbetstagaren som fyllt får fortsätta sitt arbete men att arbetsgivaren slipper stå för hela lönen. Exakt hur stor del av lönen bör utredas. Resten kan staten stå för, exempelvis via pensionssystemet. På detta sätt kan arbetsgivaren dra nytta av den äldre medarbetarens kompetens. Den anställde kan fortsätta arbeta efter förmåga utan att känna sig som en belastning för arbetsgivaren och utan att förlora ekonomiskt. Samhället slutligen sparar en del av den pensionskostnad som hade varit fallet vid normal pensionering.
mot · GS02A360 · 2004-10-01 00:00:00 — Arbetsmiljölagens krav på utredning av olyckor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av arbetsmiljölagen. Byggbranschen har varit drabbad av arbetsolyckor. Ändå vet vi att situationen är ännu värre än vad statistik visar. I själva verket torde flertalet olyckor saknas i statistiken. Därmed blir de heller aldrig föremål för utredning. När en allvarlig olycka har inträffat, blir polisen ofta kallad. Annars sker detta bara om olyckan föranleder ambulanstransport. De poliser som ska dokumentera olyckan saknar ofta nödvändiga kunskaper om arbetsmiljölagen och arbetsmiljöproblem. Inställningen är dessutom tyvärr att något brott inte har begåtts. Därför blir dokumentationen så bristfällig att den inte räcker som underlag för att väcka åtal. För att rätta till detta missförhållande bör ett antal åtgärder vidtas. Polisen måste få en bättre utbildning om arbetsmiljölagen. Polisen bör förutsättningslöst prova huruvida ett brott har begåtts och inte som ofta förutsätta att så inte varit fallet. Rutinmässigt bör polisen söka kontakt med ett ansvarigt skyddsombud för arbetsplatsen. Skyddsombudet, som både känner till arbetsmiljölagen och kan branschens speciella problem, kan sedan biträda polisen i dokumentationen. För att säkerställa att arbetsplatsolyckorna blir fullständigt utredda, bör det övervägas att utbilda särskilda åklagare, som är specialister på arbetsmiljöbrott. I de fall när någon polisanmälan inte görs, eller när polisen inte har möjlighet att besöka olycksplatsen, bör det föreligga en skyldighet för arbetsgivaren att tillsammans med ett skyddsombud göra en utredning som dokumenterar olyckan.
mot · GS02A361 · 2004-10-01 00:00:00 — Sektorsövergripande myndighet på jämställdhetsområdet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en sektorsövergripande myndighet på jämställdhetsområdet. I förra årets särtryck till budgetpropositionen "Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män" kunde man läsa hur brister i jämställdheten tar sig ekonomiska uttryck. Vid en genomgång av årets bilaga framgår det att det bara skett en marginell förändring vad det gäller fördelningen av de ekonomiska resurserna jämfört med förra årets siffror. är löneskillnaderna mellan kvinnor och män betydande, deltidsarbetande är mer vanligt förkommande bland kvinnor än män, arbetsmarknaden är starkt könssegregerad, kvinnor har lägre ersättning än män i socialförsäkringen m.m. Ja, listan kan göras lång. Jämställdhetsarbetet går alldeles för långsamt. Det handlar nu om att synliggöra den könsmaktsordning som råder och att angripa de strukturer som upprätthåller den. I samhället finns flera sektorsöverskridande områden där det finns myndigheter. Det gäller exempelvis integrationsfrågorna, miljöfrågar och ungdomspolitiken. Detsamma borde också kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet. Det finns ett behov av att ytterligare stärka jämställdhetsarbetet och att tydligt visa att det är en prioriterad fråga. Vi anser därför att regeringen inom sitt ordinarie arbete bör låta se över behovet av att utöka JämO:s ansvar till att bli sektorsövergripande på jämställdhetsområdet eller att en ny myndighet bildas. JämO eller den nya myndigheten skulle då utöver JämO:s nuvarande arbetsuppgifter i så fall kunna vara både ett kunskapscenter, sprida information, påskynda implementeringen av jämställdhets- och genusperspektivet, initiera och bedriva forskning, och vara ett stöd och en garant för att jämställdhetsarbetet påskyndas.