mot · GS02Fi259 · 2004-10-05 00:00:00 — vill omforma efter federalismens principer. Detta kommer att bli en radikal omvandling av den svenska styrelseformen där makten byggs underifrån och delegeras uppåt på uppdrag av lägre nivåer. För att nå detta mål lägger om skatterna i syfte att göra individer, familjer och kommuner ekonomiskt och politiskt oberoende av statliga pekpinnar. Människor med vanliga inkomster kommer att få påtagliga skattelättnader och ökade möjligheter att själva bestämma över sina liv. gör skatteomläggningen att kommunerna kommer få att behålla sina skattebaser. Statlig detaljstyrning via pekpinnedirektiv kommer att bli omöjliga och det kommunala självstyret blir en realitet, inte en chimär som i dagens . 6.1.6Från avdrag till skatterabatter12 8Skattesystem för ett grönt Sverige15 8.1Skattebefrielse för alternativa bränslen15 8.2Nedsättning av förmånsvärdet för miljöbilar16 8.3Skatterabatt för privatpersoner som köper miljöbil16 8.5Centerpartiets alternativ till regeringens s.k. gröna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en skatteordning byggd på federalismens principer. beslutar att införa en reformerad sjuklönemodell i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att införa BEK-modellen för fåmansbolag i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förmögenhetsskatten bör avvecklas. beslutar att sänka förmögenhetsskatten till . beslutar att undanta värdet av egna hem från förmögenhetsbeskattningen. beslutar att sänka dieselskatten till per liter för jord- och skogsbruk. beslutar att avskaffa skatten på handelsgödsel. beslutar att införa ett starta-eget-sparande i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar att införa ett personligt riskkapitalavdrag i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på , lika för alla. beslutar att införa en förvärvsrabatt för inkomster av tjänst och näringsverksamhet om som mest . beslutar att sänka den statliga inkomstskatten . beslutar att höja den undre skiktgränsen för statlig inkomstskatt med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en samlad översyn bör göras i syfte att lindra totala marginaleffekter, s.k. fattigdomsfällor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av nettolöner.2 beslutar att ersätta kompensationen för pensionsavgiften med en skatterabatt på av pensionsavgiften, samt slopa den övriga avdragsrätten. beslutar att ersätta reseavdraget med en skatterabatt på per mil kombinerat med en självkostnadsgräns om . beslutar att avskaffa posten "Övriga avdrag" under Inkomst av tjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärder bör genomföras i syfte att ge bättre incitament åt äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden även efter fyllda 65 år.1 beslutar att införa ett avdrag för hushållstjänster i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar att införa en extra rabatt på energiskatten för bensindelen i E 85 på per liter. beslutar att för miljöbilar låta nedsätta förmånsvärdet till av närmast jämförbara bil, där miljöanpassad teknik saknas. beslutar att införa en skatterabatt om till privatpersoner som investerar i en miljöbil. beslutar att skatt på förbränning av osorterat avfall skall tas ut i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar höja skatten för lågpriscigaretter i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att slopa skattereduktionen för fackföreningsavgifter. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd kompensation för egenavgifter. beslutar att avslå regeringens förslag om höjda fordonsskatter. beslutar att avslå regeringens förslag om införande av trängselskatt. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd elskatt. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd dieselskatt. beslutar att avslå regeringens förslag om höjd bensinskatt. beslutar att avslå regeringens förslag om höjda reseavdrag. beslutar att avslå regeringens förslag om försämrade möjligheter för periodiseringsfonder. beslutar att avslå regeringens förslag om regionalpolitisk stimulans. beslutar att avslå regeringens förslag om sämre nedsättningsmöjligheter för socialavgifter. 1Yrkandena 15 och 20 hänvisade till SkU. 2Yrkande 16 hänvisat till Au. Med federalismens principer som bas ligger en radikal förnyelse av det svenska statsskicket överst på agenda. Dagens system med ett starkt centralstyre och ett kommunalt självstyre på papperet som i realiteten endast existerar på nåder av centralmakten ska ersättas med ett system med en klar och tydlig konstitution med tydliga regler för maktdelning och en kompetenskatalog där beslutsnivåers kompetenser klargörs och med ett skydd för individuella fri- och rättigheter. Skattesystemet ska utformas så att individers och familjers självbestämmande sätts i centrum. Människor ska komma bort från bidragsberoende. Skatter är en indragning av pengar från vanliga människor och företag. Varje politisk beslutsförsamling har därför ett moraliskt oinskränkt ansvar att se till att varje skattekrona används på ett effektivt sätt. Skattesystemet ska vidare utformas på ett sätt som gör att det upplevs som rättvist och förutsägbart. Medborgare har rätt att kunna planera sina liv utan att drabbas av godtyckliga och illa underbyggda beslut. Skatterna ska vara så utformade att människors skaparglädje inte förhindras. Entreprenörer ska få uppskattning, inte bestraffas som . Företagande är grunden för samhällets välstånd. När någon väljer att satsa på en egen idé och därmed utsätta sig för ett ekonomiskt risktagande måste vi ha ett system som gör det möjligt att lyckas. En entreprenör som satsar, måste tillåtas att lyckas och bli rik. Risktagande måste kunna löna sig. De skatter som är skadliga för samhällsekonomin ska helst avskaffas, och i andra hand reformeras. I de fall marknaden själv misslyckas att kombinera en långsiktigt hållbar utveckling med ekonomisk utveckling ska skattesystemet utformas så att samhällets verkliga kostnader återspeglas i de ekonomiska ramarna. Ett av de största miljöhoten just nu är den globala uppvärmningen. Istället för den gröna skatteväxling som regeringen med dess stödpartier säger sig genomföra, lägger konkreta förslag som har en klar och tydlig klimatprofil. utgångspunkt är att skattesystemet ska vara effektivt, förutsägbart, rättvist och enkelt. Höga skatter innebär minskad handlingsfrihet och reducerat självbestämmande. De svenska skatterna bör således sänkas. Vad som ovan anförts om vikten av en skatteordning byggd på federalismens principer bör ges regeringen till känna. Näringslivets ingång i de s.k. tillväxtsamtalen var att det fanns tre områden som behövde reformeras. Ett av dessa har uppfyllts, slopandet av arvs- och gåvoskatten. De övriga två frågorna ligger fortfarande kvar och belastar svenskt näringsliv, den ekonomiska tillväxten och hindrar nya jobb från att skapas. Det är förmögenhetsskatten som hindrar svensk riskkapitalförsörjning och som driver kapital utomlands. Detta är en ytterst skadlig skatt, som avskaffar i sin helhet . Det tredje och sista området är regelverket kring fåmansbolagen där föreslår att den s.k. BEK-modellen, beskattat eget kapital, införs som avskaffar den nuvarande diskrimineringen och gör det möjligt för fåmansbolagsägare att satsa på sina egna verksamheter. En annan viktig fråga för tillväxten och för att skapa nya jobb är ett reformerat sjuklönesystem som framförallt är anpassat för mindre företags villkor. När arbetsgivarnas sjuklöneansvar utvidgades var det i princip ingen som ansåg att det var ett bra förslag. Inte ens bland regeringsunderlaget fanns det någon anhängare, och följdriktigt återinförs den gamla ordningen med två veckors sjuklön. Tyvärr stannar inte den socialdemokratiska regeringen där, utan föreslår att arbetsgivare ska tvingas till medfinansiering av sjukförsäkringen, något som har fått allvarlig kritik från exempelvis Lagrådet. Det stora problemet är att de personer som har en historia av att vara sjukskrivna kommer att fåännu svårare att ta sig in på arbetsmarknaden när arbetsgivaren riskerar att bli mer eller mindre permanent betalningsskyldig om personen ifråga blir sjuk igen. Det nya systemet kommer att förstärka skillnaden mellan de som befinner sig "inne" på arbetsmarknaden och göra det ännu svårare för dem som är utanför att komma in. Vi måste få ett sjuklönesystem som inte gör det svårare för sjuka att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. ska systemet gynna företagande och risktagande. förordar, i likhet med näringslivets organisationer, istället en modell med storleksrelaterat arbetsgivaransvar. För en arbetsgivare med en anställd skulle sjuklöneansvaret enbart sträcka sig , med två anställda, osv. upp till ett tak vid för arbetsgivare med trettio eller fler anställda. Detta skulle kompenseras av en likformig nedsättning av arbetsgivaravgiften avpassad för ett trettio dagars arbetsgivarinträde. Genom denna konstruktion blir riskexponeringen anpassad efter företagets bärkraft. Med denna modell avpassas riskexponeringen till förmågan att bära den som de generellt sett "duktiga" småföretagarna överkompenseras och de största drivkrafterna läggs på de kategorier arbetsgivare som står för en större del av sjukfrånvaron. bör besluta att införa ett sjuklönesystem i enlighet med vad som i motionen anförs. De nuvarande reglerna för fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, är direkt tillväxthämmande, främst av två skäl. Ett företag som är framgångsrikt och expansivt extrabeskattas eftersom en del av vinsten kommer att beskattas som inkomst av tjänst och därmed beskattas som om det vore inkomst över den högsta brytpunkten. Detta innebär en beskattning på , vilket ska jämföras med skattesatsen på inkomst av kapital som är . Det är således mer lönsamt för entreprenören att satsa pengar i andras företag på börsen än på sitt eget. tillväxtdelegation har analyserat hur de nuvarande reglerna slår och resultatet är inte upplyftande. Exempelvis tvingas lågavlönade kvinnor som är delägare i ett fåmansbolag att betala högre skatt än sina manliga kollegor med högre lön. Pappor som tar föräldraledigt och delägare som blir sjukskrivna är andra exempel på grupper som diskrimineras skattemässigt på grund av de nuvarande reglernas utformning. För är det viktigt att entreprenörsanda kan löna sig. De företagare som arbetar hårt och som lyckas i sin verksamhet ska belönas, inte bestraffas. Utredningen av småföretagare (2002:52) föreslog att den s.k. BEK-modellen skulle införas. Med denna modell kommer hänsyn att tas till allt arbetande kapital i företaget, och underlaget för hur det kapitalbeskattade utrymmet vid utdelning och kapitalvinst ska uppskattas kommer att genomföras på ett mer rättvist, rimligt och tillväxtfrämjande sätt. BEK-modellen kommer att ge småföretagare möjlighet att växa och bli lönsamma. För att ska bli mer företagsamt är denna reform mycket viktig. avsätter nästan för att reformera dessa skatter. bör besluta att införa BEK-modellen för fåmansbolag i enlighet med vad som i motionen anförs. Förmögenhetsskatten är sannolikt svensk skattepolitiks mest absurda inslag. Många vanliga inkomsttagare har fått se sig bli klassificerade som förmögna av då deras fastigheter har följt med allmänt stigande taxeringsvärden. När vanliga inkomsttagare tvingas betala förmögenhetsskatt som personer med ordentliga förmögenheter i form av huvudägarskap i vissa börsnoterade företag slipper, eroderar det allmänna förtroendet för skattesystemet eftersom likhet inför lagen blir en uppenbar chimär. Skatten som sådan är helt enkelt ett läroboksexempel på hur en skatt inte bör se ut, med en skatt på lättflyktigt kapital och omfattande undantagsregler som leder till snedvridande effekter. Olika uppskattningar gör gällande att finns placerade utomlands främst för att undkomma förmögenhetsskatt. Skatten gör kapitalförsörjningen svårare för företag. Förmögenhetsskatten drabbar svenska ägare, varför det svenska ägandet diskrimineras till förmån för utländska ägare. är ett av de få länder i västvärlden som fortfarande har en förmögenhetsbeskattning. Därtill är skattesatsen en av de högsta bland de länder som tillämpar systemet. Det är dessutom oroande att det hörs signaler om att bredda skatten till att även gälla exempelvis aktier noterade på O-listan. Detta tangerar retroaktiv lagstiftning eftersom de som har valt att notera sina företag här har gjort det under premisserna att aktierna inte skulle bli föremål för förmögenhetsbeskattning. Företag på O-listan är mindre och tillväxtorienterade företag som har blivit noterade i syfte att underlätta för riskkapitalförsörjning. Att i efterhand ens diskutera att låta dessa aktier omfattas av förmögenhetsskatt är upprörande. En ytterligare absurditet uppenbarades när Kammarrätten i bedömer att framtida utbetalningar från en lotterivinst är att betrakta som en fordran och därmed skattepliktig. Ett skattesystem måste uppbära legitimitet. Regeringen föreslår att sambeskattningen för äkta makar avskaffas. Detta är bra, men långt ifrån tillräckligt. föreslår att förmögenhetsskatten i ett första steg sänks till 2005 och att värdet av egna hem inte ska tas upp i förmögenhetsbeskattningen. Den har helt enkelt orsakat tillräcklig skada för svensk samhällsekonomi. bör besluta att sänka förmögenhetsskatten till och undanta värdet av egna hem från förmögenhetsbeskattningen. De svenska företagarna inom jordbrukssektorn är i mycket stor utsträckning utsatta för konkurrens. anser att konkurrens är av godo eftersom det ger goda förutsättningar för konsumenter att fritt få välja, och det ger också svenska bönder stora möjligheter till utländska marknader. Nya marknader ger också möjligheter för dem som vill satsa på nischad produktion. Detta förutsätter dock att jordbruksproduktionen kan ske på lika villkor. För svenska jordbrukare handlar det främst om att kunna få verka på samma premisser som sina europeiska kollegor. Detta är tyvärr inte fallet där de svenska jordbrukarna har sämre villkor genom hög dieselskatt, avgifter på handelsgödsel och EU-stöd som antingen inte plockas hem, eller genom kraftiga förseningar. Det är ett steg i rätt riktning när vi ser att regeringen äntligen försening uppfyller sitt löfte om att sänka dieselskatten för jord- och skogsbruk. Det hade givetvis varit bättre om de svenska jordbrukarna hade kunnat slippa denna konkurrensnackdel när det först påtalades, eller att hela sänkningen om per liter diesel hade genomförts, men givet regeringens och samarbetspartiernas agenda är den nu genomförda sänkningen om per liter imponerande. vill att svenska jordbrukare ska få samma villkor som övriga jordbrukare i EU och vi sänker således skatten på diesel till per liter och skatten på handelsgödsel tas bort i sin helhet. Skatterna för svenska jordbruksföretagare sänks med . bör besluta att sänka dieselskatten till per liter för jord- och skogsbruk. bör besluta slopa skatten på handelsgödsel. Forskarprogrammet GEM (Global Entrepreneurship Monitor) har sedan starten producerat årliga rapporter över entreprenöriell verksamhet i olika länder. Konsekvent har man bland annat kunnat påvisa vikten av informellt kapital, det vill säga familjemedlemmars eller så kallade företagsänglars betydelse för entreprenörskap. Jämfört med andra länder är nivån på informellt kapital lågt i , som andel av totalt riskkapital. menar att riskkapitalförsörjningen i rent generellt måste förbättras. För att delvis råda bot på detta vill vi öka förutsättningarna för informellt kapital, genom så kallat starta-eget-sparande. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företaget. För förslaget beräknar ett skattebortfall på 300 miljoner 2005 och 600 miljoner därefter. bör besluta att införa ett starta-eget-sparande i enlighet med vad som ovan anförts. Tillgång till riskkapital är en av de faktorer som håller nere företagsamheten i . Vi tror att det finns många vanliga löntagare som drömmer om att kunna starta eget. Denna möjlighet är främst till för dem som väljer att finansiera starten av företag med eget sparande eller lånade pengar, utan att utnyttja starta-eget-sparandet i föregående kapitel. Vi beräknar ett skattebortfall för denna åtgärd på för och och . Långsiktigt är denna åtgärd statsfinansiellt neutral, då den motsvarar ett tidigarelagt avdrag för insatt kapital vid realisation. bör besluta att införa ett personligt riskkapitalavdrag . Svenskarna är det högst beskattade folket i världen. Inte någon annanstans får människan behålla en så pass liten del av lönen. Denna process kan ske relativt tydligt genom inkomstskatt och skatt på konsumtionen. Andra skatter är mindre tydliga såsom arbetsgivaravgifter. De höga skatterna minskar incitamenten för utbildning, och motarbetas företagare i genom ofördelaktiga villkor och skatter. I blir det lönsamt att studera, arbeta och vara företagsam. I många fall leder de höga skatterna till att låginkomsttagare helt enkelt inte längre klarar sig på sin egen lön. Med ett mer humant skattesystem hade många kunnat leva på sin egen lön, men eftersom det offentliga kräver in relativt sett mycket i skatt från låginkomsttagare förlorar många personer tryggheten över sina egna liv och tvingas istället att förlita sig på bidrag och andra människors och institutioners godtycke. Detta är otillständigt! upplever kommuner lite av samma situation där allt fler uppgifter åläggs kommunerna som staten underfinansierar dessa åtaganden. Riktade och villkorade statsbidrag för mer eller mindre behjärtansvärda åtgärder kringskär kommunernas självstyre och med ett illa kamouflerat von oben-perspektiv förutsätts regeringens representanter veta bättre under vilka villkor vanliga människor lever, än vad de själva gör. Allvarligt är att den socialdemokratiska regeringen inte alls tar till sig av kritiken. Så sent som lade regeringen sin förskoleproposition, där riktade statsbidrag återigen används för att detaljstyra kommuners verksamhet. Om kommunerna hade fått behålla sina skattebaser vore de i stor utsträckning finansiellt självständiga från staten. Genom nuvarande ordning behåller staten möjligheten att åsidosätta det kommunala självstyret. Med skatteförslag för vi tillbaka makten till de nivåer makten hör hemma, dvs. närmare enskilda människor och deras närmaste politiska beslutsnivå, dvs. framför ett genomarbetat förslag till en omfattande skattereform som främst kommer att gynna låg- och medelinkomsttagare genom att det nuvarande grundavdraget ersätts med en skatte- och förvärvsrabatt som ger betydligt större avtryck i människors disponibla inkomster. Den nu gällande ordningen, med ett grundavdrag som genom en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten för låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Vårt alternativ med skatterabatt medför att den summa som alla betalar in i skatt minskas med , vilket motsvarar ett konventionellt grundavdrag på . Denna rabatt ska komma alla till del som har beskattningsbar inkomst, det vill säga alla som har ett jobb, men även pensionärer och studenter som jobbar extra etc. I kombination med detta inför vi en förvärvsrabatt vars syfte är att mildra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare som skadliga marginaleffekter undviks. Vår förvärvsrabatt som vi minskar skatten för förvärvsarbetande med som mest och är riktad framförallt mot de med låga till normala inkomster. ökar vi skatterabatten till . Förvärvsrabatten utgår på inkomster från förvärvsarbete eller företagande, just för att stimulera detta. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. bör därför besluta att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på , lika för alla. bör också besluta att införa en förvärvsrabatt för inkomster av tjänst och näringsverksamhet om som mest . Utöver att det svenska skattetrycket är det högsta i världen har vi dessutom höga marginalskatter på arbete. Höginkomsttagare har som mest i marginalskatt, någonting som minskar arbetsutbudet men som även får långsiktiga följder som ändrade studievanor och karriärvägar. Höga marginalskatter på arbete är en skatt som påverkar människors beteende i stor utsträckning, såväl på lång som kort sikt och är därför att betrakta som skadlig för samhällsekonomin. För att motverka detta föreslår att den statliga inkomstskatten sänks . bör besluta att sänka den statliga inkomstskatten . Regeringen föreslår, i likhet med , att skiktgränserna inte fullt ut ska reallöneskyddas. skattereform slogs det fast att skiktgränserna skulle räknas upp med KPI plus för att inte fler inkomsttagare än nödvändigt skulle tvingas betala statsskatt och därmed drabbas av betydande marginalskattehöjningar. Regeringen har tyvärr visat att man frångår denna princip. menar tvärtom att det är av stor vikt att färre personer ska behöva betala statlig inkomstskatt. höjer därför den undre skiktgränsen med . Med förslag slipper fler människor statlig inkomstskatt och marginalskatten kommer att sänkas kraftigt för dessa individer. bör besluta att höja den undre skiktgränsen med . är det inte ovanligt att vissa grupper har påfallande höga marginaleffekter. En deltidsarbetande ensamstående mamma har i praktiken samma totala marginaleffekter som en högavlönad läkare. Detta är av ondo, för samhället men framförallt för den enskilda människan. En ensamstående mamma som jobbar deltid och som väljer att gå upp till heltid kommer att märka att löneökningen äts upp av minskat bostadsbidrag eller av ökade avgifter till förskolan. Sammantaget är effekten förödande eftersom lågavlönade personer, ofta kvinnor, märker att de är fastlåsta i en situation de inte kan komma ur. Oavsett hur mycket de jobbar, gör bidragsminskningar att man behåller samma låga disponibla inkomst. Detta fenomen kallas för fattigdomsfällor. Detta är förödande för de enskilda individer som drabbas. Regeringen har i bilaga 3 till budgetpropositionen räknat på just detta. Det som framförallt är intressant är den månadslön som krävs i dagens system för att det ska löna sig att gå från socialbidrag till förvärvsarbete. För en familj med två barn där båda föräldrarna lever på socialbidrag krävs exempelvis en månadslön på för att den disponibla inkomsten ska överstiga socialbidragsnormen. Detta gör att familjen i praktiken inte har möjlighet att på egen hand förbättra sin egen ekonomiska situation. Det innebär att familjen påtvingas ett bidragsberoende, och för samhället innebär det ett minskat arbetsutbud och höga kostnader. Både de enskilda och samhället drabbas hårt av fattigdomsfällorna. Vi menar att vi måste ge makten tillbaka till individerna och de enskilda familjerna. När inte människor har makt över sina egna liv ökar oroskänslan och otryggheten. förslag till inkomstskattereform är utformat just i syfte att minska marginaleffekter. Dessutom måste en samlad översyn göras i syfte att successivt fasa ut de bidrag som orsakar marginaleffekter till förmån för minskade skatter så att vanliga människor kan klara sig på vanliga inkomster utan bidragsberoende. Vad som ovan i motionen anförts om vikten av en samlad översyn i syfte att lindra totala marginaleffekter, s.k. fattigdomsfällor, bör ges regeringen till känna. Personer som går utan arbete riskerar att mista kontakten med arbetsmarknaden. Det är ofta svårt att få ett arbete efter en lång tids arbetslöshet och självförtroendet minskar för utan arbete. För att ta sig ut på arbetsmarknaden behövs olika former av stöd. Ett konkret exempel på en lösning är att använda ett nettolönesystem där berörda myndigheter och arbetsgivare samarbetar. Med nettolön skulle lönen för den anställde vara densamma som lönekostnaden för arbetsgivaren, ingen inkomstskatt eller sociala avgifter betalas.