mot · GS02Sf208 · 2004-09-20 00:00:00 — Barnens rätt i utlänningslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet bör vara att barn inte skall behöva vänta på besked vid ansökan om asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barns egna asylskäl skall efterfrågas och undersökas av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det av beslut som gäller barn skall framgå hur barns egna asylskäl eftersökts och vilka bedömningar som gjorts av dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det för barn skall kunna ställas något lägre krav än för vuxna vid bedömning av humanitära skäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha särskilt utbildad personal för att utreda och bedöma barns asylskäl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mottagandet av ensamkommande barn. har enigt sagt att rättssäkerheten i asylprocessen skall stärkas genom en ny instansordning för asylärende. Kortare handläggningstider och rättssäkra beslut kommer att minska det mänskliga lidande som långvarig osäkerhet om framtiden medför. Dessutom skulle en mer rättssäker ordning kunna sänka statens kostnader för flyktingmottagande. Bättre motiverade beslut kan ge färre överklaganden och den ökade rättssäkerheten möjliggör ett avskaffade av upprepade nya ansökningar. Regeringen har dessvärre fördröjt övergången till denna nya instansordning, med negativa konsekvenser för många asylsökande som följd. Dessutom leder regeringens agerande till ett minskat förtroende för hela asylsystemet. Dagens långa väntetider vid asylprövning bidrar till att skapa nya trauman hos dem som söker asyl. Väntetiderna håller människor utanför samhället och medför stora kostnader för boende och uppehälle. Ingen vuxen skall behöva vänta på besked om asyl i första instans, förutsatt att den sökande samverkar under processen. Barn drabbas särskilt av långa väntetider och all den osäkerhet detta för med sig. För barn bör högst tre månaders väntetid vara målet. Till skillnad från regeringen har vi moderater finansierat våra krav på kortare väntetider. I förslag till budget har tillförts till och , vilket både varit moraliskt och ekonomiskt välmotiverat. Utlänningslagens största svaghet har länge varit behandlingen av barn. Barn har samma rätt som vuxna att få sina asylskäl och skyddsbehov prövade. Likväl hör det till ovanligheterna att så sker. har det närmast förutsatts att barns skyddsbehov är desamma som föräldrarnas, men såär inte alltid fallet. Barn kan dessvärre lika väl som vuxna förföljas på grund av etnisk tillhörighet eller utsättas för grova övergrepp i samband med etniska rensningar. Ett barn kan ha tvingats delta i krig, eller ha utsatts för förföljelse grundad på religion eller kön och därmed ha ett eget skyddsbehov. I beslut från saknas alltför ofta klara besked om huruvida barnen i en familj har hörts, eller om barnperspektivet funnits med i utredningen av en familjs ärende. Har barnen hörts saknas ofta utvecklade skäl om hur barnens situation har bedömts. Det har i förekommit en debatt om bristen på särskild barnkompetens inom polisen vid utredningen av brott mot barn. Att höra ett barn kan inte ske på samma sätt som för en vuxen person, det krävs särskild kompetens. Detta gäller i lika stor utsträckning för barn i asylärenden. Barnperspektivet måste stärkas i utlänningslagen. I utredningen som ser över lagen har vi därför föreslagit en "barnavdelning" i lagen, där barnperspektivet tydliggörs. Till de saker som måste tydliggöras i det svenska asylsystemet hör: att barns asylskäl särskilt skall utredas och beaktas av , att det av beslut som gäller barn skall framgå hur barns egna asylskäl eftersökts och vilka bedömningar som gjorts av dessa, att det för barn kan ställas något lägre krav än för vuxna vid bedömningen av humanitära skäl - i enlighet med FN:s barnkonventions krav på hänsynstagande till barnets bästa vid alla beslut som rör barn. Detta moderata förslag fanns det en sjupartimajoritet för i av utlänningslagen, att särskild vikt skall läggas vid snabba beslut i ärenden som gäller barn. bör vara riktmärket, Att skall ha särskilt utbildad personal för att utreda och bedöma barns asylskäl. Härutöver är sex av sju partier överens om att mottagandet av ensamkommande barn måste förbättras. Staten skall avtala med ett mindre antal värdkommuner om att de skall svara för boendet för ensamkommande barn. Dessa kommuner skall ha särskilt utvecklad kompetens för att möta ensamma och/eller traumatiserade barns behov. skall alltså inte längre svara för barnets boende. Ansvaret för detta skall ligga hos , liksom det gör för andra ensamma barn. En god man skall svara för att barnets intresse tillvaratas i kontakter med och myndigheter. Mottagandet av ensamkommande barn har varit den svenska flyktingpolitikens mest kritiserade område de gångna åren. måste bristerna åtgärdas.