mot · GS02MJ369 · 2004-10-01 00:00:00 — Vi har svårt att se varför dessa områden utskiljs till ett eget forskningsråd och anser att ansvaret för dessa områden istället borde fördelas mellan och . Viktigt är dock att man inom får sina egna beredningsgrupper. Vidare kunde delar av medlen fördelas direkt till berörda universitet och högskolor t.ex. i form av forskarskolor. Forskarskolor är en bra form för att säkerställa att har forskning inom för landet viktiga områden som det ger utrymme för stor akademisk frihet. Det flyttar ansvaret för forskningens innehåll från forskningsfinansiären till forskarna. har i sin landsbygdsmotion skissat på en ny organisation för de areella näringarna. Vi anser att det behövs en sammanhållande landsbygdspolitik. Det är dessutom helt i linje med intentioner från EU om att samla LBU och strukturfonder under ett tak. Det innebär ett samlat grepp också inom myndighet och verk. anser därför att ett samlat verk inrättas, Verket för landsbygden och de areella näringarna, . I skall alla frågor som hör till näringsdelen av jord, skog, fiske och landsbygdsutveckling ingå. Vi anser att det första steget kan tas redan till årsskiftet 2004/2005. Detta steg skulle vara en delning av i en näringsdel som inkluderas i det nya verket för och en del som berör havsmiljön som inkluderas i . Därför ökas driftsbudget med . Detta inkluderar en långsiktig ökning av medel till havsmiljöforskning med en riktad ökning jämfört med regeringen på 2005. Vi anser dessutom att sammanslagningen bör ge administrativa vinster, vilket i så fall ska användas för ytterligare förstärkning av den operativa verksamheten. har föreslagit en hållbarhetskommission. Den ska ha i uppdrag att utreda vilka systemfel som lägger hinder för ett hållbart samhälle samt att föreslååtgärder inom ramen för sitt uppdrag. bör ha medel för egna utredningar, och föreslår därför ett nytt konto för hållbarhetskommissionen med 2005, 2006 och 2007. Kommissionens första uppdrag bör vara att ge förslag på hur splittringen i dagens nationella havsmiljöarbete kan överbryggas och därefter studera hindren för en hållbar utveckling i kommunikationssektorn. föreslår att delar av den ökning på kontot biologisk mångfald som regeringen nu gör ska fördelas till en ökning av anslagen till kalkning med ytterligare , vilket bör fördelas på vetenskapliga grunder mellan skogs- och sjökalkning. Dessutom bör medel avsättas specifikt för att säkra skyddet av rödlistade arter på grund av de förändringar som den nya jordbrukspolitiken kan orsaka. Detta stöd kan med fördel samordnas på länsstyrelsenivå med miljöstöden i LBU-programmen, men ska fördelas strikt ur miljösynpunkt. För lite resurser läggs på inventeringar av havsmiljön och för att bilda reservat. En omprioritering behövs enligt vår mening för att åtgärda detta. är hotad och här behöver göras ytterligare satsningar. föreslår att avsätts för särskilda Östersjösatsningar på ett särskilt Östersjökonto. Inledningsvis ska dessa användas för att förstärka den eftersatta räddningsberedskapen. En övervaknings/ledningscentral för med de nya möjligheter till trafikrapportering och övervakning som finns bör snabbt upprättas (på ). Dessutom bör /arbete med att knyta samman dagens alla olika rapporteringssystem ("Sjöbasis") få högsta prioritet och resurser att tas i drift när arbetet avslutats. Det internationella samarbetet kring miljöfrågor är mycket viktigt och även om regeringen nu aviserar en viss ökning av detta konto vill att man ytterligare förstärker detta arbete med , framför allt för samarbete med länder i närområdet. Förutom dessa satsningar anser att det är viktigt att miljöarbetet får en framskjuten position i biståndspolitiken. Dock bör man vara medveten om att många biståndsformer har möjlighet att påverka utvecklingen mot en bättre miljö i tredje världen. Fattigdomsbekämpning och demokratiutveckling är ofta t.ex. grunden för en bra miljöutveckling. Vår tids största miljöutmaning är att komma tillrätta med utsläppen av klimatgaser. är kritiskt till att regeringen i stället för att ta tag i de strukturella problemen inom energisektorn väljer att pytsa ut kortsiktiga pengar i form av klimatinvesteringspengar, KLIMP. Detta gynnar mer de kommuner som blivit duktiga på att söka medlen än miljön. vänder sig också mot att det anslagssparande vad avser KLIMP-pengarna som gjorts får användas . Vi anser istället att man ska göra en indragning av detta anslag och ej tillåta några nya åtaganden , vilket motsvarar en ytterligare besparing på . anser att man måste hitta långsiktiga konsekventa regler för att lösa klimatfrågan. Detta innebär bland annat en förändrad energipolitik där minskningen av klimatgaser blir högsta prioritet. En av de viktigaste frågorna är att åstadkomma ett skifte vad avser trafiken till alternativa bränslen. Därför vill se en ökad satsning på forskning inom detta område och ökar konto 26:2 med . Förutom denna satsning beskriver i sina bostadsmotioner ett antal satsningar inom byggforskningen. Då Formas är den ansvariga forskningsfinansiären för sådan forskning utökas detta konto med ytterligare . vill också se en effektivisering av . Där vill vi framför allt se en ökad inkomstfinansiering av verksamheten. Det är också oroande att uppdragsverksamheten går med förlust. Detta kan inte vara acceptabelt. På andra områden som berör miljöarbetet vill dels införa en skatt på förbränning av osorterade sopor och en viss ökning av avgiften för deponering. Detta ger en skatteinkomst på ca 585 respektive . Vidare vänder vi oss mot regeringens förslag om en tillfällig skattelättnad för investeringar för källsortering i flerfamiljsfastigheter, vilket ger en förstärkning av statens inkomster enligt regeringens prognos på . Denna typ av tillfällig stimulans orsakar bara en ryckig politik där investeringar inte sker på det mest optimala sättet. Det är betydligt viktigare att ha en långsiktig styrning för ökad källsortering. Det är i detta läge bättre att ha styrande avgifter som t ex den föreslagna förbränningsskatten. Utgiftområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2005 Anslag (tusental kronor) Utgiftområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2006 Anslag (tusental kronor) Utgiftområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2007 Anslag (tusental kronor)