ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N363 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till ytterligare några anläggningar för framställning av etanol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen, i dialog med näringarna, förordar som etableringsort för en av de blivande etanolanläggningarna. oljeberoende måste brytas. System måste skapas där framtidens fordonsbränslen är såväl ekonomiskt som miljömässigt hållbara. Exempel på länder som tagit första steget på det här området är där etanol blandas i bensinen utan att motorerna behöver modifieras. I är siffran . Potentialen för etanoltillverkning i är fem gånger så stor som dagens tillverkning. Om etanol görs av spannmål stärker och stabiliserar vi dessutom marknaden för spannmål. är inte behovet av etanol i landet täckt. av drivmedelsetanolen importeras, främst bestående av vinetanol som är starkt subventionerad av EU, vilket snedvrider konkurrensen. Krav på förändringar på det området framställs i partimotion "Byt bränsle i tanken". Den fordonsetanol som säljs är E 85 med 15 procents inblandning av bensin eller som lågiblandad i bensin, dvs. En målsättning är givetvis att öka andelen alternativa bränslen i våra fordon. En annan är att ge förutsättningar för att produktionen av drivmedel etableras i . Det är därför viktigt att formulera styrmedlen som drar åt rätt håll och överlåta åt marknaden att sköta tekniken. Importen av etanol visar att det finns en stor efterfrågan och därmed potential i ytterligare satsningar i anläggningar som framställer etanol. Det handlar dels om att inte tappa tätposition när det gäller etanolen, dels om att utveckla tekniken och skapa större produktionsanläggningar för framställning av etanol från våra inhemska råvaror, så att priset pressas till de nivåer som vin- och sockerrörsetanolen ligger på. Behov finns av fem ytterligare fabriker för etanolframställning ur spannmål, en i varje spannmålsdistrikt, men också anläggningar för etanolframställning ur cellulosa. I uppbyggnadsfasen av dessa anläggningar är behovet av statliga medel stort. Det är därför rimligt att staten bidrar med ekonomiska medel under uppbyggnadsfasen av svensk etanol. Detta bör ges regeringen till känna. När statliga bidrag ges är det också rimligt att staten i dialog med näringarna för en diskussion om etableringsort för dessa anläggningar. Här kan närhet till hamnkapacitet vara en fördel som anläggningarna bör placeras även i det inre av landet. Insjösjöfarten är därmed en viktig faktor att räkna med. För framstår i detta sammanhang , med en väl etablerad hamn och i det inre av , som en naturlig etableringsort för en av dessa etableringar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N364 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utarbeta en vision som tydligt visar viljan att utveckla landsbygden och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla myndigheter åläggs att göra konsekvensanalyser av sitt agerande ur ett regionalt och lokalt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla myndigheter åläggs att redovisa sina mål för verksamheten ur ett lokalt och regionalt perspektiv. På område efter område undergrävs landsbygdens möjlighet till utveckling och fortlevnad. En politik där landsbygden är en resurs saknas, detta trots att landsbygdens näringar via jord och skog står för en stor andel av landets intäkter. En förändrad syn på landsbygden där den ses som en resurs och en bygd som skall ges lika rätt till samhällets resurser måste skapas. Vid en nybyggnation, såväl i som på landsbygd, är det svårt att få lån i bank. De beräkningsgrunder och krav som bankerna har för att ge lån är grundade efter storstadens krav. Det är knappast möjligt i ett sådant system att få bygder att blomstra om det inte finns ett stort eget kapital. Dagens näringsverksamhet på landet möter ständigt nya problem. I och med att jord- och skogsbruket använder allt tyngre maskiner och sänker axeltrycket och därmed underhållet på landsbygdens vägar uppstår ett moment 22. Bonden som skall köra gödsel till sina åkrar måste begära dispens för att kunna sköta sina av hävd brukade ägor. Transporter till och från näringsstället omöjliggörs då transportfordon har sådan tyngd att de inte klarar gällande axeltryck. insatser på landsbygden framstår därför som direkt tillväxthämmande. De som, trots allt, bor kvar på landet har ingen möjlighet att åka kollektivt då dessa busslinjer lagts ned . Enda transportmedlet är därmed bilen. Höjda bensin- och dieselskatter tillsammans med låga reseavdrag undergräver landsbygdsboendet. Målet att hela skall ges möjlighet att leva framstår därmed som tomma ord. Dessa exempel visar tydligt att saknar en reell vision om hur alla delar av landet skall ges möjlighet att fungera och såväl ta del av som bidra till tillväxten i samhället. En vision om landsbygdens och utveckling bör därför skapas. Detta bör ges regeringen till känna. styrs mycket av olika myndigheter. Samordningen mellan dessa myndigheter är alltför ofta bristfällig. En grundsyn att utifrån ett regionalt perspektiv bidra till att uppnå ett i balans saknas. Vid en positiv bedömning kan man dock hävda att den regionala viljan stannar vid det regionala centrumets gränser. I stället bör varje myndighet aktivt beakta de lokala effekterna av sitt agerande och verka så att den lokala tillväxten stimuleras. Det är därför direkt nödvändigt att ålägga alla myndigheter att göra konsekvensanalyser av sitt agerande utifrån ett regionalt och lokalt utvecklingsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Därutöver bör alla myndigheter åläggas att i sin myndighetsutövning tydliggöra sina mål utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N366 · 2004-10-04 00:00:00 — Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportkrediter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det inte ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. Olika slag av exploatering av naturen eller ingrepp i densamma såsom byggande av infrastruktur, dammar, gruvdrift e t c innebär mer eller mindre allvarliga miljöingrepp. Som exempel på ett av de allvarligare hör byggandet av Urrádammen i . Ett svenskt företag var entreprenör och bygget finansierades av nordiska banker med stöd av . Dammen innebar stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden med klart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernas protester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö slogs brutalt ner. Flera medlemmar av den lokala indianstammen mördades och andra togs till fånga av paramilitära grupper. Det kan i sig förvåna att svenska företag tillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dock anmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier för projekt av det här slaget. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt i likhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GS02N367 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa basfinansieringen för SIQ). konkurrenskraft är i hög grad beroende av en systematisk och ständig förbättring av varor, tjänster och processer. Ett effektivt kvalitetsarbete kräver målmedvetenhet, uthållighet och kunskap. Arbetet underlättas om det finns en allmänt utbredd medvetenhet om kvalitetsbegrepp och god kunskap om kundorienterad verksamhetsutveckling. Utifrån detta behov bildades för Svensk Kvalitet med som ordförande. 1990 formades som slöt ett avtal med regeringen om bildandet av . Institutet övertog då från den övergripande uppgiften att aktivt bidra till kvalitetsutvecklingen i alla delar av det svenska samhället. SIQ:s status som nationellt centrum har inneburit att institutet kunnat bygga upp goda kontakter i och utomlands. Erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling har ökat våra möjligheter att ytterligare bidra till utvecklingen i . En enig riksdag uttalade (2000/01:NU1): "Utskottet anser att den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitiskt perspektiv. Likaså menar utskottet att formen för verksamheten, som karakteriseras av att företag, organisationer och förvaltningar samverkar, har en effektiv utformning. Utskottet ser det därför som angeläget att verksamheten även i fortsättningen skall kunna erhålla statligt stöd för sin basfinansiering och att detta bör klargöras." Uttalandet gäller fortfarande, men några åtgärder från statens sida för att säkerställa SIQ:s finansiering har trots uttalandet inte vidtagits. Tvärtom har det statliga bidraget helt uteblivit . SIQ har därmed ett strukturellt underskott som allvarligt hotar verksamheten och institutets hela existens. Detta är inte i linje med det av tidigare fattade beslutet. Regeringen måste därför agera så att lämplig myndighet får i uppdrag att säkerställa basfinansieringen för SIQ. Detta brådskar då underskottet påverkar hela verksamheten.
mot · GS02N368 · 2004-10-04 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och verk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk. begär att regeringen tillsätter en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till . är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort där ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflytande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på skilda orter i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering skall ske och nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GS02N372 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av det nya centret centre, Swentec. Det nya centret centre, Swentec, skall stärka kopplingen mellan forskning och företag för att öka konkurrenskraft och miljöteknikexport enligt en statlig utredning. Centret skall också fylla ett behov av stärkt samverkan mellan det offentliga , företagen och forskare på miljöteknikområdet. Det finns en stor tillväxtpotential i miljöteknik och export av det kunnandet i de norra delarna av landet. Det har inte minst i visat eftersom varit verksamma i bl a och . är världens renaste smältverk. Detta kunnande parat med den återvinning av elektronik som utförs av företaget i samarbete med samt andra miljöföretag i gör att med stöd av och skulle vara ett utmärkt val för etablering av .
mot · GS02N376 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en långsiktig energipolitik. Den svenska tillväxten är en ödesfråga. Förmår vi inte att skapa tillväxt kommer att kontinuerligt halka efter inte bara vad gäller hushållens ekonomi och den offentliga ekonomin, även det svenska humankapitalet riskerar att urholkas. Det svenska välståndet och välfärden är hotat om inte en tillväxtökning kommer tillstånd. Tillväxtens betydelse för samhällsutvecklingen underskattas ofta till följd av kortsiktiga politiska lösningar. Tillväxten måste belysas djupare. I grund och botten bygger hela den svenska modellen och den generella välfärden och vår förmåga att hävda oss i en allt tuffare internationell konkurrens på att vi har en regelbundet hög tillväxt. Tillväxt kommer inte av sig själv och tillväxt föder inte sig själv. När människan förmår hushålla och utnyttja teknik och resurser på bästa sätt kan tillväxt skapas. För att tillväxt ska kunna skapa krävs också vissa grundläggande förutsättningar - energi är en av dessa. Energiförsörjningen kan inte betraktas som en isolerad del av samhället. Vi vet att energiförsörjningen är av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i och därmed för den svenska välfärden. För många av de viktigaste svenska företagen är energi en central råvara. Inte minst gäller det för den svenska basindustrin. I är nästan 300 000 personer anställda direkt och indirekt i basindustrin och en fjärdedel av samlade exportintäkter kommer från basindustrin. elintensiva industri har en stark ställning på världsmarknaden, vilket under har lett till en stabil ökning i produktionen. Detta har bidragit på ett mycket positivt sätt till den svenska välfärden. Till följd av en växande efterfrågan på världsmarknaden finns goda förutsättningar för att den svenska basindustrin ska fortsätta att expandera och bidra till den svenska tillväxten. Om detta ska vara möjligt krävs en långsiktig och stabil elförsörjning. är energikostnadens andel av förädlingsvärdet i vissa företag vilket gör att även små höjningar av elpriset får stora konsekvenser för basindustrin. Detta försämrar i sin tur den svenska industrins konkurrenskraft och hindrar nyinvesteringar. Det är inte bara den elintensiva industrin som är i stort behov av en trygg och säker energiförsörjning. Vi vet också att en ekonomi som växer behöver mer elkraft och att ju mer avancerad teknik som ett samhälle förfogar över, desto viktigare blir energiförsörjningen. I ett samhälle där såväl sjukhus som banker och myndigheter är teknikberoende i sin dagliga verksamhet är en stabil tillgång till energi avgörande. har den svenska energipolitiken präglats av starka konflikter, politiska låsningar och prestigefyllda hållningar. Resultatet är en avsaknad av en långsiktig hållbar energipolitik. bör därför samla sig kring en långsiktig energipolitik som ger förutsättningar för framtida tillväxt och välfärd. En effektiv och trygg energiförsörjning som kan erbjuda elkraft till rimliga priser är en förutsättning inte bara för utan för hela tillväxt.
mot · GS02N378 · 2004-10-03 00:00:00 — begär att regeringen låter göra en samlad analys av den nuvarande utvecklingen på marknaden för småhusuppvärmning, särskilt med avseende på effektbalansen och miljön. Det pågår en snabb omställning av uppvärmningen av småhus i . Oljeuppvärmning och elvärme ersätts av andra uppvärmningsformer. Utvecklingen skyndas på av de höjda elskatterna, de höga marknadspriserna på el, koldioxidbeskattningen och de stigande marknadspriserna på olja. Småhusägarna måste byta uppvärmning av ekonomiska skäl. Det är en del av den energiomställning som har beslutat om och infört styrmedel för att genomföra. Utvecklingen är därför i huvudsak positiv. Utvecklingen har dock inslag som kan och måste ifrågasättas. Genom den mycket omfattande installationen av värmepumpar låser sig småhusägarna till fortsatt beroende av el för uppvärmningen och effektproblemen förstärks på elmarknaden. De flesta värmepumpar som installeras är försedda med en elpatron som endera tar över hela värmeproduktionen eller delar värmeproduktionen vid temperaturer . Man brukar vid installationen dimensionera värmepumpen så att den klarar av elbehovet, men av effektbehovet. Dvs vid sträng kyla måste halva värmebehovet tas från elnätet. För luft/luftvärmepumpar är det vanligt att hela värmebehovet måste med el vid låga temperaturer. Följden är att effektproblemen på den nordiska elmarknaden förstärkts. Den elproduktion som tas från nätet är fossilbaserad elproduktion med låg verkningsgrad, ofta importerad. Vi får kvarstående stora koldioxidutsläpp, trots att husägarna bytt ut oljepannan. Det finns ytterligare problem med en omfattande installationen av värmepumpar. Om många villaägare i ett område gör stora investeringar i egna värmeanläggningar blockerar detta för en rationell utbyggnad av fjärrvärme till ett sådant område. Invändningen gäller inte bara värmepumpar, utan också biobränslesystem. Skillnaden är dock att medan det kostar att byta ut en oljebrännare mot en pelletsbrännare kostar det eller mer att installera berg- eller ytjordvärme. Låsningen blir alltså starkare och villaägaren kommer inte att vara beredd att återigen byta uppvärmningssystem. Ett borrhål i berget har dessutom inget andrahandsvärde, vilket pelletsbrännaren har. Regering och riksdag ska inte lägga sig i det enskilda hushållets val av uppvärmningssystem. Däremot har statsmakterna ett ansvar för att det sker en rationell utveckling av energisystemet. Ett sätt att bättre styra marknaden kan vara att ta betalt för effektbelastningen av kunderna. Med installation av timmätare av el blir det lättare att införa sådana prissystem. Jag anser det nödvändigt att analysera effekterna för det samlade energisystemet och för miljön av den nuvarande utvecklingen på marknaden för småhusuppvärmning. bör därför besluta att uppdra åt regeringen att låta göra en samlad analys av den nuvarande utvecklingen på marknaden för småhusuppvärmning, särskilt med avseende på effektbalansen och miljön. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02N379 · 2004-10-03 00:00:00 — produktion av förnybar el tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge som anger att bolaget skall producera certifikatberättigad el som minst motsvarar kvotplikten i elcertifikatssystemet. Vid den första avstämningen av elcertifikaten framkom det att statliga hade betalat straffavgift i stället för att köpa certifikat och därmed förnybar el. Förfarandet kritiserades kraftigt mot bakgrund av att kunder betalat in prispålägg för certifikatskostnaden, och därmed kunde förvänta sig att använde dessa pengar för att köpa miljövänlig certitikatberättigad el. Det är naturligtvis anmärkningsvärt att statliga valde att hellre betala straffavgift än att följa det system som beslutat om och köpa certifierad el i enlighet med den kvotplikt som lagen föreskriver. Det är också anmärkningsvärt att näringsministern stödde agerande. Det är mycket skadligt för trovärdigheten i elcertifikatssystemet om statens eget bolag inte agerar i enlighet med lagens intentioner. Lika anmärkningsvärt är att statliga , som är landets största elproducent, hade anledning att köpa in certifierad förnybar el. Det innebär ju att inte har egna förnybara produktionsresurser motsvarande den egna kvoten. Det naturliga förhållandet borde vara det omvända, nämligen att hade haft ett överskott av förnybar certifikatberättigad el och kunnat sälja certifikat till andra elbolag. Det faktum att inte har en förnybar elproduktion som motsvarar kvotplikten visar att det statliga bolaget inte ens har förnybar miljövänlig elproduktion som motsvarar genomsnittet på den svenska elmarknaden. Det är anmärkningsvärt, dels med tanke på att gått ut med helsidesannonser i rikspressen och skrutit om sitt engagemang för förnybar energi, dels med tanke på att enligt energiuppgörelsen 1997 skulle användas som ett redskap i energiomställningen. Som ett led i detta borde det vara självklart att ska agera i enlighet med elcertifikatslagens anda och inte dra på sig straffavgifter för att företaget inte uppfyller kvotplikten. är största elproducent med de ojämförligt största resurserna på marknaden. Bolaget ägs av de svenska skattebetalarna. har gjort mycket stora vinster. har satsat stora belopp på forskning och utveckling, delvis med stöd av statliga forskningsanslag. Det är mot den här bakgrunden förvånande att företaget inte lyckats åstadkomma investeringar i förnybar och miljövänlig elproduktion som motsvarar de ambitioner som ställts upp av . bör därför få tydliga direktiv som anger att bolaget ska producera certifikatberättigad el som minst motsvarar kvotplikten i elcertifikatssystemet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02N380 · 2004-10-01 00:00:00 — Nationellt centrum för vindkraftsinformation vid på tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt centrum för vindkraftsinformation inrättas och etableras vid på . har antagit mål om en utökning av förnybar energi med till 2010 och ett planeringsmål för vindkraft på till 2015. För att den potential som vindkraften utgör skall kunna tas till vara i krävs förbättrad information och kunskap om vindkraft i samhället. Det är välkänt att ett av de största hindren för utbyggnad av vindkraften är den komplicerade och långdragna beslutsprocessen. Det finns inga entydiga regler för hur störningar i form av påverkan på landskapsbilden, buller, skuggor etc. skall bedömas. Den snabba teknikutvecklingen inom branschen medför att ständigt nya situationer uppstår vid tillståndsprövning. konstaterade "rätt plats för vindkraften" (SOU 1999:75) att det behövs ett informationscentrum för att samla in och återföra erfarenheter när det gäller vindkraftsetableringar i . Verksamheten vid informationscentrum kan bestå av olika delar såsom allmän information och rådgivning, erfarenhetsåterföring, utredningar och forskning samt att skapa och driva en kunskapsbank. Sakligt och lätt tillgängligt kunskapsunderlag om vindkraft underlättar tillståndsprocessen för såväl projektörer som myndigheter och skulle skapa förutsättningar för en välplanerad utbyggnad av vindkraften i . Högskolan på är en lämplig lokalisering för ett nationellt informationscentrum genom den unika situation som finns vad gäller vindkraft på . är ett naturligt centrum i för att studera vindkraft ur alla tänkbara aspekter. har praktisk erfarenhet av vindkraft och finns över 150 vindkraftverk i drift. Det handlar om vindkraftverk i olika storlekar som är lokaliserade såväl i inlandet som längs kusterna och till havs. Vidare finns på . Högskolan på har också den mest omfattande vindkraftsutbildningen som erbjuds i landet och den bedrivs i nära samarbete med forskare vid andra lärosäten, myndigheter och olika aktörer inom vindkraftsbranschen. Den centrumbildning som finns för vindkraft vid på har goda förutsättningar att utvecklas till ett nationellt centrum för vindkraftsinformation. Detta bör ges regeringen tillkänna.