mot · GS02Fi234 · 2004-10-05 00:00:00 — Detta innebär att människors attityd är en av de enskilt viktigaste förutsättningarna för tillväxt. En region där invånarna har en positiv attityd till förändring och utveckling och där man ställer sig positiv till samarbete har mycket goda förutsättningar att lyckas. Det är också viktigt med självförtroende. Om man tror på sin region och sina idéer kommer framgångarna förr eller . Men det krävs också uthållighet. Regional utveckling handlar om av målmedvetet och uthålligt arbete. Forskning i visar dessutom på att det finns ett samband mellan hög ekonomisk tillväxt och integration av en mångfald av livsstilar, etnisk och social bakgrund. Regioner som uppvisar höga värden av "invandrarindex", "bohemindex", "gayindex" och öppenhet för olika livsstilar skapar dynamik och rörlighet som inte bara gagnar tolerans och mänskliga värden, utan även ekonomisk tillväxt. Den lokala aspekten är bärande. Precis som kommuner är beroende av det lokala näringslivet för att utveckla välfärden är också det lokala näringslivet beroende av det lokala företagsklimatet för att utvecklas. Det är därför en ständig utmaning för politiker på alla nivåer att i dialog med näringslivet se över och förenkla regler, förordningar och annat som påverkar människors företagsamhet. Alltför många byråkrater och allt för få företagare sysslar med näringspolitik. 5.4.4Förbättra tillgången på riskkapital Möjligheten att bygga upp ägarkapital i företagen såväl som att underlätta investeringar är en förutsättning för tillväxt av nya företag och utveckling av befintliga. behöver förutsättningarna för ägar- och riskkapital förbättras. I likhet med företagarförbundet anser att en försämring av företagsinteckningarnas värde inte får ske. En senareläggning av försämringen för äldre företagsinteckningar är därför nödvändig till samt att regeringen omgående upprättar en konsekvensanalys där aktiva företagare deltar. 5.4.5Fler kvinnor och mer mångfald bland företagare Fler kvinnor som entreprenörer är en förutsättning för starkare tillväxt. En /(utförd ) visar att av de tillfrågade kvinnorna (ej egna företagare ) svarar ja på frågan om de kan tänka sig att starta och driva företag. Den mest positiva gruppen i vår undersökning är kvinnor i åldrarna , där svarar att de är intresserade av att starta företag. Med fler kvinnor som startar och driver företag i landet får en starkare ekonomisk utveckling, men det har även andra positiva effekter. En sådan effekt är att fler kvinnor skapar och deltar i de informella nätverk från vilka styrelseledamöter, vd:ar och ordföranden rekryteras. Fler kvinnor i näringslivet undergräver de könsroller och normer som exkluderar kvinnor från inflytande och delaktighet i samhället. Många nysvenskar är från sina tidigare hemländer vana vid entreprenörskap, en tradition som sprungit ur samhällen där människor måste lita mer till sin egen förmåga att skapa trygghet än till bidrag från staten. I vårt samhälle saknas i mycket denna tradition. Vi saknar även förmågan att ta tillvara den kreativitet och den entreprenörskapsanda som våra nya medborgare bär med sig. Detta leder bl a till alltför hög arbetslöshet och är ett slöseri med mänskliga resurser. ser det som mycket angeläget att satsa på nya entreprenörer och stötta nyföretagande för att få en etnisk mångfald inom näringslivet. En viktig orsak till att kvinnor, ungdomar och nysvenskar startar företag i mindre utsträckning än den potential de besitter är svårigheten att få tillgång till startkapital. vill därför skapa ytterligare möjligheter till att spara ihop till startkapital. Detta förslag utvecklas vidare under skatteavsnittet. 5.4.6Förenklade regler och förändrat fokus Ständigt nya administrativa pålagor påförs företagen utan att komplettera med konsekvensanalyser t.ex. för kostnaderna. Enligt NNR () medför av alla nya regelärenden ökad administrativ börda för företagen. anser att ett mätbart mål bör sättas upp för regelförenklingsarbetet, så som gjorts i och . Liksom tidigare anser vi att regelbördan bör minska . Det finns en stor outnyttjad kapacitet på svenska åkrar och i svenska skogar. EU har ett mål att minska överproduktionen av livsmedel i och allt större åkerarealer växer igen för att lönsamheten är för liten. Det finns därför goda förutsättningar att öka produktionen av bränsle och drivmedel. Och därmed finns det också en ny, växande produktionsarena för de gröna näringarna. Trädbränslen från skogsråvara och salix förväntas också bli en viktig ersättare till bensin och diesel. Självförsörjning bidrar också till teknikutveckling som i sin tur kan leda till exportmöjligheter. med och hyser en stor potentiell marknad för miljöteknik. Det vore synd om missade denna chans bara för att vi krampaktigt håller oss kvar vid "dåtidens teknik". Potentialen för etanoltillverkning i är fem gånger så stor som dagens tillverkning. De alternativa fordonsbränslena och tekniken ligger fortfarande bara i startgroparna. Som tidigare nämnts finns det en enorm marknad för förnybara fordonsbränslen och den teknikomställning som krävs i fordonen. För att hänga med i denna utveckling och också visa vägen i omställningen till ett grönt transportsystem, krävs att vi satsar på forskning och utveckling. När det till exempel gäller etanol ligger redan långt framme och den positionen vill vi bibehålla. Satsningarna handlar såväl om traditionell forskning som att stötta näringslivet i deras teknikutveckling. vill avsätta budgetmedel som öronmärks för forskning kring framställning av förnybara bränslen och teknikutveckling av fordon för dessa. 5.4.9Tillväxt i hela landet Bostadssituationen i storstäderna och speciellt i är mycket svår. För att människor ska kunna arbeta, studera, starta och driva företag måste bra bostäder kunna erbjudas till rimliga priser. Det är enligt statens skyldighet att ge ökade förutsättningar för regionerna så att bostadssituationen radikalt förbättras. Detta gäller oavsett om regionen är i tillväxt eller stagnation. Staten har ett särskilt ansvar att se över strukturer som missgynnar tillväxt och utveckling Alla invånares närhet till fungerande service är en förutsättning för en livskraftig region. Landsbygdens glesa strukturer ger andra problembilder än dem som finns i storstäderna. Behovet av samverkan mellan myndigheter, företag och civilsamhället är i dessa regioner avgörande för att man i många fall ska finna underlag för att tillhandahålla servicen. I tätorter eftersträvar man hellre specialisering. Staten måste i betydligt högre grad anstränga sig att lokalisera statlig verksamhet i form av myndigheter och verk i hela landet. Det är viktigt att myndigheter finns synliga för alla medborgare eftersom människors tillgänglighet till olika myndigheter minskar då avståndet till närmaste lokal-/regionalkontor ökar. Myndigheter och verk bidrar dessutom till att bredda arbetsmarknaderna i de regioner som de lokaliseras till. Varje nytt arbetstillfälle genererar ytterligare tre arbetstillfällen och kan på så sätt bidra till en ökad tillväxt för hela landet. Den regionala utvecklingen kan förstärkas genom att mer makt över dess tillgångar, både i form av t.ex. kompetensförsörjning och av materiella resurser, återförs från staten till den regionala nivån. Infrastruktur är exempelvis ett område som har en avgörande betydelse för regionens utveckling. anser att planeringen av transportsystemet i större utsträckning skall ske i samverkan med den regionala nivån, som statens uppgift bör vara att ta ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. Kompetensförsörjning är också en fråga som har betydelse för regioners möjlighet att skapa tillväxt. Beslutsmakten över utbildning bör därför i större utsträckning decentraliseras till regional nivå och resurser överföras till lokalt utvecklingsarbete. Detta ökar förmågan till anpassning efter regionala behov samt medborgarnas möjligheter att utkräva politiskt ansvar för verksamheten. Skogslänen bidrar av den svenska vattenkraftsproduktionen. I dessa områden skapas omfattande rikedomar som tyvärr hamnar på helt andra håll än i de regioner där de genereras. anser det naturligt att en del av de värden det strömmande vattnet skapar stannar lokalt och därmed får medverka till regionens utveckling och tillväxt. 5.4.10Jord- och skogsbruk - en väsentlig del av näringsverksamhet vet att livskraftiga lantbruk är en motor för landsbygden. Med ett konkurrenskraftigt lantbruk följer ocksåöppna landskap, livsmedelsförädlingsföretag, turistnäring, småskaligt skogsbruk o.s.v. av sysselsättningen i landet har jordbruket som grund (om man också inkluderar skogsbruket). Vi anser det vara en självklarhet att våra lantbruksföretag lika väl som våra övriga företag skall kunna konkurrera på lika villkor. Detta gäller inte minst frågan om olika särskatter, som skatt på handelsgödsel. Lönsamheten hos de svenska lantbruksföretagen är alltför låg. Lantbruksbarometern har visat en mycket oroande utveckling i lönsamheten hos lantbruksföretagarna. Vad som ovan anförs om visioner som styr bör ges regeringen till känna. Samlad effekt av anslag relativt regeringens utgifter och budgeteringsmarginal jämfört med regeringens Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik skatteförslag - kassamässig effekt för staten Samlad effekt av anslag relativt regeringens Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförs. Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m.m. Allmänna bidrag till kommunerna Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor utgifter och budgeteringsmarginal jämfört med regeringens bör besluta om ovanstående fördelning av utgifterna för budgetåren 2005, 2006 och 2007. I huvudsak besparingar på samt till demokratikonvent. Neddragningar på myndigheter. Inget anslag till försök med trängselskatter, totalt 3 . Besparingar på och . flyttas till UO 4. Ökade anslag till polisen och kriminalvården samt överföring av från UO 3. De borgerliga partiernas gemensamma hantering av förändrad inriktning för försvaret. Ökning av miljöbistånd från 2005 till 1 2007. Reducering av anslaget 2006 och 2007 då arbete övergår till UO 4. 2 000 miljoner anslås 2005 för nationell vårdgaranti. till utökat och förebyggande folkhälsoarbete. Ökade anslag till rehabiliteringsinsatser. Minskade kostnader för sjukpenning, förtidspensioner och arbetsskador genom de åtgärder föreslår. Ytterligare besparingar genom historisk beräkning av SGI samt nytt system för arbetsgivarens sjuklöneansvar. Höjd garantipension samt minskat BTP som en följd av skatteförslag. Höjda barnbidragskostnader med 1 samt införande av historisk SGI. 5 000 fler i arbete genom extra satsning på lönebidrag. Indragning av arbetsmarknadsutbildningar utan bevisad effekt, a-kassa för dem som ej har försörjningsbörda, historisk beräkning av a-kassegrundande inkomst, ökad egenfinansiering i a-kassan. Ökade rekryteringsbidrag samt minskat bidrag till vissa organisationer. Anslagen Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem, maxtaxan i barnomsorgen samt statligt bidrag till vuxenutbildning flyttas över till UO 25. Ökade anslag till KY-utbildning och forskning. Ökat anslag för folkbildning och ungas verksamhet i kommuner. Minskade bostadsbidrag som en följd av skattereform, sänkta anslag till myndigheter och slopade investeringsbidrag för nybyggnation. Ökade anslag till investeringsbidrag för studentbostäder. Anslag till utveckling av landsbygdsturism, livsmedelsproduktion, fiske samt alternativa bränslen. Vi avsätter även medel för utvecklande av kvinnors och invandrares företagande samt till regionalt och lokalt utvecklingsarbete och utveckling av alternativa bränslen. Det innebär en total satsning på . Byggande av ytterligare en etanolfabrik samt satsning på forskning och utveckling för förnybara drivmedel på totalt 1 700 miljoner . Omfattas av energiöverenskommelsen med regeringen. Ökade anslag till underhåll av vägar. För att kunna genomföra samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar av vägar och järnvägar föreslår att en modell utreds för alternativ finansiering. Bland annat ökade anslag till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt forskning. Myndighetsbesparingar och neddragning av förvaltningskostnader. Kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen, ny utformning av a-kassan, nytt system för sjuklöneansvar samt höjd grundpension. De riktade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella bidrag och förs över till UO 25. Största minskningen för kommunerna beror på effekten av inkomstskattereform - 54,1 miljarder. Lägre räntor på grund av ökad takt i försäljningen av statlig egendom samt större statligt sparande. bör fastställa ovanstående utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet. 6Balanskrav och minskad statsskuld Statsfinansernas saldo varierar naturligt i samband med konjunktursvängningar eftersom minskad sysselsättning och lägre överskott i företagssektorn leder till lägre skatteintäkter och högre kostnader för olika bidrag och åtgärdsprogram. Dessa s.k. automatiska stabilisatorer har den fördelen, i förhållande till en aktiv kontracyklisk finanspolitik, att de inträder . Statsfinanserna måste dock ha en sådan styrka att budgetöverskott råder i högkonjunktur och utan att budgetunderskott behöver inträda vid en normal konjunkturell nedgång. Den aktuella målsättningen för statsfinanserna som innebär ett överskottsmål på i genomsnitt över en konjunkturcykel i de samlade statsfinanserna har visat sig medföra en risk att avsättningar för framtidens pensioner används för att täcka underskott i statens finanser. Därför förordar ett balanskrav som innebär att statsbudgeten inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. finanspolitiska målsättning är att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. Vad som ovan anförs om balanskrav och sänkt statsskuld bör ges regeringen till känna. Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik Belopp i miljarder kronor Finansiellt sparande enligt Budget 2005 Utgiftsminskningar, netto exkl. räntor -66,8 -70,6 -73,8 Samlad effekt av förslag Plus "kommuneffekten" Offentligt sparande med budgetförslag 7Skatter och statens inkomster 7.1Utförsäljning av statliga företag bör ambitionsnivån vad avser försäljning av statlig verksamhet öka. nivå på utförsäljning är , 35, 40 respektive . Försäljningen bör ske efter analys av marknadsläget för att i varje situation maximera utfallet för skattebetalarnas räkning. I samband med försäljning av företag är det angeläget att betona samhällets ansvar för infrastruktur. Detta kan t.ex. innebära att vissa bolag bör omstruktureras innan den affärsmässiga delen bjuds ut till försäljning. Företag som kan komma ifråga för utförsäljning är en delikat fråga då rykten om snar försäljning kan vara börspåverkande. En utgångspunkt kan vara att företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, saknar samhällsåtagande och myndighetsfunktioner är lämpliga att börja med. är berett att diskutera försäljning av t.ex. , AB Swedcarrier, , , Nordea etc. Kapital bundet i de stora skogsbolagens innehav av skog är lågavkastande relativt marknadsvärdet. I en genomlysning borde dessa säljas, då aktieägarna borde förvänta en betydligt högre avkastning på detta dolda kapital. Motsvarande gäller sannolikt i minst lika hög grad för . Detta förutsätter dock en kontrollerad avveckling av . Ett skapande av självbärande enheter skog skulle ge möjlighet till start av tusentals nya småföretag inom skogsbranschen. 7.2Kommuner och landsting skall stå på egna ben kommuner upplever en situation där staten ålägger den allt fler uppgifter som det sker en underfinansiering. Riktade och villkorade statsbidrag för mer eller mindre behjärtansvärda åtgärder kringskär kommunernas självstyre och med ett illa kamouflerat von-oben-perspektiv förutsätts regeringens representanter veta bättre under vilka villkor vanliga människor lever än vad de själva gör. Allvarligt är att den socialdemokratiska regeringen inte alls tar till sig av kritiken. Så sent som lade regeringen sin förskoleproposition, där riktade statsbidrag återigen används för att detaljstyra kommuners verksamhet. Om kommunerna hade fått behålla sina skattebaser vore de finansiellt självständigare från staten. Genom nuvarande ordning behåller staten möjligheten att åsidosätta det kommunala självstyret. Med skatteförslag för vi tillbaka makten till de nivåer där den hör hemma, dvs. närmare enskilda människor och deras närmaste politiska beslutsnivå, kommunerna. I detta system tar staten kostnaden för en nödvändig skattesänkning för låg- och medelinkomsttagare medan kommuner och landsting får behålla skatteintäkter från hela sin skattebas. Detta innebär totalt 54,1 miljarder mer i skatteintäkter för kommuner och landsting och minskat beroende av statsbidrag i motsvarande grad. Svenskarna är det högst beskattade folket i världen. Inte någon annanstans får människan behålla en så pass liten del av lönen. Höga skatter på låga inkomster leder i många fall till att man inte längre klarar sig på sin egen lön. Människor hamnar oförskyllt i fattigdomsfällan och blir bidragsberoende genom systemfel och feltänkande. Med nuvarande skattesystem förlorar många personer tryggheten i sina egna liv. Istället tvingas man förlita sig på samhällets bidrag och andra människors och institutioners godtycke. upplever kommuner lite av samma situation där allt fler uppgifter åläggs kommunerna som staten underfinansierar dessa åtaganden. Riktade och villkorade statsbidrag för mer eller mindre behjärtansvärda åtgärder kringskär kommunernas självstyre. Om kommunerna hade fått behålla sina skattebaser vore de finansiellt självständiga från staten. Genom nuvarande ordning behåller staten möjligheten att åsidosätta det kommunala självstyret. Med skatteförslag för vi tillbaka makten till de nivåer där makten hör hemma, dvs. närmare enskilda människor och deras närmaste politiska beslutsnivå, dvs. Detta visas i tabellen nedan. Effekt för offentlig sektor av inkomstskatteförslag, periodiserade siffror. -72,9 -72,2 -74,8 -18,8 -16,8 -18,0 7.3.2Bidragsberoendet - ett systemfel eller en utstuderad strategi av socialdemokratiskt styre har vanliga människor blivit alltmer beroende av bidrag från det offentliga. Med ett lägre skattetryck hade en långt högre andel av medborgarna i landet kunnat klara sig på egen hand. Istället tvingas låginkomsttagare betala en oskäligt stor andel av sin inkomst i skatt och på nåder får de tillbaka en del i bidrag. Detta röstköpande är skadligt, för såväl människor som den långsiktiga samhällsekonomins utveckling. Vårt inkomstskatteförslag ändrar på detta. Genom skatte- och förvärvsrabatter ger vi tillbaka makt till vanliga människor. En låginkomsttagare får ut mer med vårt förslag. som vi ger makt till människor ger vi även makten tillbaka till kommunerna och regionerna. Det kommunala självstyret ska förvandlas från dagens chimär till något konkret och verkligt. När vi tillämpar federalismens principer byggs makten underifrån. Ett led i detta är att återlämna skattebaser till kommunen, som med vårt förslag kommer att få tillbaka den reella makten. 7.3.3Avdrag för hushållsnära tjänster Ohälsan kostar samhället oerhörda summor , och allt mer tyder på att familjers stressituation är en bidragande faktor. Framförallt kvinnor i karriären förutsätts kunna vara mamma, karriärkvinna och hemmets organisatör, allt på samma gång. Detta synsätt måste kraftfullt ifrågasättas. När ekvationen inte längre går ihop, är det inte sällan kvinnans karriär som begränsas när barn och hem tar för mycket tid. Grundinställningen måste vara att avdrag för hushållstjänster är en reform som kommer såväl män som kvinnor till del. På en teoretisk marknad utan skatter skulle familjen kunnat öka sin nytta genom att anställa en person för att städa, tvätta eller för andra tidsödande åtaganden. I ett högskattesamhälle som kommer dock s.k. skattekilar, det vill säga skillnaden mellan vad löntagaren får ut efter skatt och vad arbetsgivaren betalar in i bruttokostnad, att resultera i att även mindre kvalificerade arbetsuppgifter blir orimligt dyra. Följaktligen är efterfrågan på dessa tjänster i stort sett obefintlig, så länge lagen följs. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilarna minskas kraftigt. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Vi föreslår att en skattesubvention om på arbetskraftskostnader inklusive moms införs. Regeringens tillfälliga ROT-avdrag ska samordnas i detta belopp, och därmed permanentas. 7.4Skattepolitik för ett grönare 7.4.1Skattebefrielse för miljövänliga bränslen Skattereglerna för inblandning av miljövänliga bränslen måste ändras. Skattereglerna för diesel gör det exempelvis inte intressant att blanda in RME. vill ändra på dessa regler så att inblandning av RME i diesel blir möjlig. Detta medför ett skattebortfall som vi finansierat i vårt budgetalternativ, men är det viktigt att understryka att miljöeffekten av denna åtgärd är 10 gånger större än regeringens förslag på området. 7.4.2Skatterabatt även för privatpersoner som köper miljöbil Genom nedsättningen av förmånsvärdet på miljöbilar har miljöbilarna bland tjänstebilarna fått ett rejält uppsving . Självklart anser vi att denna nedsättning skall bestå och även förstärkas. Men vi vill också stimulera privatpersoner att köpa miljöbilar. Som en uppmuntran till privatpersoner avsätter vi därför . Detta ger en möjlighet för ca 5 000 nya miljöbilsägare att få en skattereduktion om . 7.4.3Nedsättning av förmånsvärdet för miljöbilar skall vara lika hög Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar har haft stor effekt på försäljningen av miljöbilar som tjänstebilar. skiljer man dock på elbilar (nedsättning ) och bilar som drivs med alkohol eller gasbilar (nedsättning ). Denna skillnad är inte teknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. anser att nedsättningen skall vara generell. Alla bilar som drivs med el, alkohol eller gas får en nedsättning av förmånsvärdet till av förmånsunderlaget. 7.5Skattepolitik för ett friskare 7.5.1Förändrade sjukförsäkringsregler underlättar arbete Regeringens kommande förslag om medfinansiering av sjukförsäkringen för arbetsgivare har fått allvarlig kritik från exempelvis Lagrådet. Det stora problemet är att de personer som har en historia av att vara sjukskrivna kommer att få det ännu svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren riskerar att bli mer eller mindre permanent betalningsskyldig om personen ifråga blir sjuk igen. Det nya systemet kommer att förstärka skillnaden mellan dem som befinner sig "inne" på arbetsmarknaden och göra det ännu svårare för dem som är utanför att komma in. förordar istället en modell med storleksrelaterat arbetsgivaransvar. För en arbetsgivare med en anställd skulle sjuklöneansvaret enbart sträcka sig , med två anställda o.s.v. upp till ett tak vid för arbetsgivare med trettio eller fler anställda. Detta skulle kompenseras av en likformig nedsättning av arbetsgivaravgiften avpassad för ett trettio dagars arbetsgivarinträde. Människor med sjukfrånvaro kommer inte att diskrimineras i vårt system. 7.6Skattepolitik för ett företagsammare 7.6.1Vi måste få fler entreprenörer Det startas för få företag i . De människor som satsar tid och pengar på eget företagande möts ofta av misstänksamhet och krångliga regelverk. En attitydförändring måste till.