mot · GS02Ub293 · 2004-09-26 00:00:00 — Högre utbildning och forskning Vi vill skapa förutsättningar för en högkvalitativ högre utbildning med mångfald, valfrihet och kvalitet. Utbildningen skall locka så många som möjligt att studera och avlägga examen vid ett svenskt universitet eller högskola. Målet är att alla som vill och har de grundläggande kunskaperna skall kunna välja den utbildning som han eller hon anser bäst bidrar till att förverkliga sitt livsprojekt. Den högre utbildningen måste internationaliseras och svenska universitet och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar som står sig i ett allt mera globaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ, både inom och utanför landets gränser, gör att var och en får ökade möjligheter att ta vara på sin begåvning och göra det mesta av sin egen potential. Det är grundläggande att varje student får möjlighet att själv välja vilken sorts universitet eller högskola han eller hon vill läsa vid. Det måste vara upp till studenten själv att avgöra om det som passar bäst är en bred högskola med massföreläsningar eller ett smalt spjutspetsuniversitet med mycket forskningsbaserad undervisning. En logisk följd av studenternas fria val, den ökade institutionella konkurrensen och lärosätenas strävan att profilera sig är att avskaffa det centrala antagningssystemet. Varje lärosäte måste få bestämma hur antagningarna skall gå till på egen hand. Med syfte att ytterligare bidra till ökad profilering och mångfald vill vi fortsätta den utveckling av högskolorna i stiftelseform som och varit föregångare för. Utvecklingen vid dessa båda högskolor har varit utomordentligt positiv. Den friare formen har främjat den kreativa kraften och förnyelseförmågan. En av lärarhögskolorna bör ges möjlighet till en självständig ställning. Fristående lärarutbildningar med statens uppdrag att bedriva utbildning är ett steg mot framtiden. Statens uppgift inom forskning och utveckling är att komplettera andra forskningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskningen samt forskarutbildningen. Riksdag och regering skall inte detaljstyra forskningsanslagen. Starka och självständiga universitet och högskolor är en förutsättning för forskningens frihet. har anslagen till grundutbildning urholkats. De tidigare fakultetsanslagen har urholkats. Anslagen till forskningsråd har skurits ner. Denna utveckling måste vändas. Det blir särskilt nödvändigt i ljuset av en från regeringen allt mer centralstyrd forskning och en ny struktur med starka centralistiska drag. Vi vill nu påbörja en successiv återuppbyggnad av grundutbildnings- och forskningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökade resurser. Utvecklingen av utbildningspolitiken har sedan socialdemokraterna övertog regeringsmakten gått mot ett kollektivistiskt tänkande. I stället för att stimulera mångfald och möjligheter för alla att växa i sin egen takt och på sitt eget sätt präglas utbildningen i allt mer av ett centralistiskt tänkande. Universiteten och högskolorna har åter centraliserats och politiserats. Lärosätena har fråntagits rätten att själva ställa antagningskraven. Politiker av en viss kulör marscherar in i universitetens och högskolornas styrelser. styr och ställer i allt mindre detaljer. Forskningsanslagen har skurits ner. Det gäller såväl de tidigare fakultetsanslagen som de medel som går till de forskningsfinansierande myndigheterna. I ilska över att löntagarfonderna gjordes till forskningspengar begränsade socialdemokraterna många möjligheter att fullfölja och starta viktiga forskningsprojekt. Den angelägna mångfalden och balansen mellan olika forskningsfinansiärer skadades. Anslagen till den akademiska grundutbildningen har sedan socialdemokraterna övertog regeringsmakten beskurits med enligt den undersökning som förre rektorn för genomfört på uppdrag av . Många universitetsmiljöer har härigenom blivit torftiga. Kvaliteten i utbildningen kan inte undgå att påverkas negativt av en sådan politik. 4En moderat politik för studenter6 6Utbildning skall vara tillgänglig7 8Jämställdhet inom högre utbildning och forskning9 9Konkurrens är bra för studenten9 13.1Statens roll inom forskning och utvecklingsarbete12 14Utvärdering av tidigare mål och riktlinjer för forskningspolitiken12 15De totala forsknings- och utvecklingsinsatserna13 17Balans mellan fasta och rörliga resurser14 18Avvägning mellan olika forskningsområden14 19Avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralisering15 22Återupprätta den akademiska friheten18 23Rekryteringsanställningar och anslag till framstående unga forskare19 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det centrala antagningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en högre utbildningspremie. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en internationalisering av högskolan och universiteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenternas egna val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om akademiernas självständighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet inom högre utbildning och forskning. beslutar att varken positiv eller negativ särbehandling skall få förekomma inom den offentligt finansierade högre utbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bolognaprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska studenters möjlighet att få arbetstillstånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen av medel och studieplatser med hänsyn till studenternas val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kårobligatoriet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler fristående högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andra former för fristående högskolor än stiftelseformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa lärarutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i samband med forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till medicinsk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett nationellt och medicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om detaljstyrning av forskningsanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka fakultetsanslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ämnesråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkandet av kunskapskluster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att främja och underlätta kommersialisering av forskningsresultat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskarskolor och deras organisation. beslutar upphäva forskarutbildningsreform i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar upphäva licentiatantagningsreformen i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser när det gäller postdoktorala akademiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationellt samarbete och EU:s sjätte ramprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i högskoleförordningen i syfte att tillåta högskoleavgifter för studenter från länder utanför EES. 1 Yrkande 9 hänvisat till SfU. 4En moderat politik för studenter Målet för oss är att skapa förutsättningar för en högkvalitativ högre utbildning med mångfald, valfrihet och kvalitet. Utbildningen skall locka så många individer som möjligt att studera och avlägga examen vid ett svenskt universitet eller högskola. Målet är att varje individ som vill och har de grundläggande kunskaperna skall kunna välja den utbildning som han eller hon anser bäst bidrar till att förverkliga sitt livsprojekt. En politik för kunskapsbyggande måste utgå från den enskildes personliga krav, önskemål och drömmar. Det krävs motivation för att utbildning skall ge goda resultat. Denna motivation ökar om studenten kommer in på sitt förstahandsval på den ort han eller hon önskar och slipper läsa "fel" saker vid ett lärosäte där man inte vill studera. Helt avgörande är dessutom att människor vet att ökade kunskaper värderas och ger bättre förutsättningar för framtiden. Det måste löna sig att utbilda och förkovra sig. Utbildningsfrågor kan aldrig ses isolerade från resten av samhället. Företagsklimat, skatter, lönebildning och sociala förändringar påverkar människors vilja och förmåga att ta till vara sina förutsättningar. Den högre utbildningen måste internationaliseras och svenska universitet och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar som står sig i ett allt mer globaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ både inom och utanför landets gränser gör att var och en får ökade möjligheter att ta till vara sin begåvning och göra det mesta av sina egna förutsättningar. Detta gäller inte minst tillgången till kompetensutveckling, pedagogisk träning och ledarskapsutbildning för de anställda inom universitetsvärlden. Att studenten själv får bestämma var han eller hon vill förlägga sin utbildning kommer med stor sannolikhet att leda till att vissa utbildningar dit få söker reduceras i omfattning, medan andra, med stort efterfråganstryck, kan byggas ut. Denna ökade institutionella konkurrens innebär också att lärosätena måste profilera sig bättre gentemot studenterna och anstränga sig för att dra till sig sökande. Vi anser att universitet och högskolor är betydligt mer än utbildade forskningsutförare i statens tjänst. Fria och självständiga universitet tillhör de viktigaste institutionerna i kunskapssamhället. De svenska universiteten och högskolorna måste stärkas. Goda resurser för såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning är nödvändigt. Universitet och högskolor måste vidare ges möjlighet till en mer profilerad inriktning. Vi vill göra det möjligt för de universitet som såönskar att satsa huvudsakligen på forskning, på utbildningsuppdrag eller på en profil inom ett eller ett fåtal utbildnings- och forskningsområden. I universitetens främsta uppgift - att bedriva vetenskaplig forskning och utbildning som håller högsta internationella kvalitet - ingår funktionen att vara samhällets självkritiska spegel. Detta uppdrag innebär att kritiskt granska samhället och dess beståndsdelar. För att granskningen skall vara trovärdig krävs ett oberoende från statsmakten. utgör grunden för en sund demokrati, eftersom de bidrar med en fristående samhällskritik och en självständig kunskapsproduktion. Om inte samhällets medborgare kan tillgodogöra sig oberoende och relevanta kunskaper för sina beslut, sätts den demokratiska processen ur spel. En kvalificerad och fri samhällsdebatt vitaliserar demokratin och utgör därmed en viktig livsnerv för samhället. Vi föreslår också att universitetsstyrelserna avpolitiseras för att öka den akademiska friheten, det vill säga friheten för forskarna och lärarna - enskilt eller kollegialt - att råda över verksamheten. 6Utbildning skall vara tillgänglig All offentlig universitetsutbildning på grundnivån i skall vara avgiftsfri som . Med det skattesystem som råder och den mycket sammanpressade lönestrukturen finns det ingen möjlighet för studenter att själva finansiera hela eller delar av sin utbildning. Redan de stora studielån som många studenter drar på sig är så betungande att de är mycket svåra att betala av - även för individer med avancerade akademiska arbeten. Men med tanke på att kunskapsinhämtning inte längre har några gränser och att utbytet med utlandet bör öka framöver leder den svenska modellen till vissa problem . Som situationen är betalar utländska studenter inga kursavgifter när de läser vid svenska universitet, under det att svenska staten ofta finansierar svenska studenters kursavgifter vid utländska universitet. Kunskapsmarknaden blir global. Utlandsstudier blir allt vanligare, och då måste svenska studenter kunna utnyttja de expanderande möjligheterna. måste bli ett land dit utländska studenter söker sig för att skaffa sig en högkvalitativ utbildning. Det är hög tid för att aktivt arbeta för att dra till sig begåvade personer och inte släppa dem ifrån sig. och högskolor måste arbeta för att bli globala, attraktiva studiemiljöer som ger individer från hela världen bildning och förutsättningar för en global arbetsmarknad. Vi vill att högskoleförordningen ändras så att lärosätena får möjlighet och skyldighet att ta ut avgift för högskoleutbildning av studenter och doktorander från länder utanför EES, som ej omfattas av utbytesavtal i särskild ordning. Lärosätenas möjligheter att ta ut avgifter samt vilka skyldigheter som detta innebär gentemot de studenter som betalar avgifter bör regleras i en särskild förordning. Dimensioneringen skall vara lärosätets sak att avgöra och lärosätet skall få behålla intäkterna. Vi föreslår en översyn av högskoleförordningen för att möjliggöra försäljning av utbildning till studenter utanför EES. Bolognaprocessen, som syftar till att öka rörligheten inom vad avser studenter och lärare, är viktig. Att underifrån kunna harmonisera de olika europeiska högre utbildningssystemen för att underlätta för studenter att tillgodogöra sig kurser från flera universitet i i sin examen är viktigt. En gemensam europeisk examensordning, med en treårig grundnivå och en tvåårig masternivå, är också en god idé så länge den arbetas fram underifrån, bygger på frivillighet och inte innebär att nationella examina tas bort. De svenska universitet och högskolor som såönskar skall redan från början kunna delta i systemet för en europeisk examensordning. I syfte att skapa så jämlika och bra förhållanden som möjligt för utländska studenter skall samtliga studenter med utländsk bakgrund automatiskt få ett arbetstillstånd. Även för denna grupp studerande skall det vara självklart att kunna varva arbete och utbildning och att kunna jobba extra , och lov. Även efter avlagd examen skall de som såönskar kunna förlänga sina arbetstillstånd. finns det allt för många exempel på studenter som efter fullföljd civilingenjörsutbildning eller liknande inte tillåts stanna och arbeta i , trots att de är mycket eftersökta av landets företag och andra arbetsgivare. Detta är inte rimligt. En logisk följd av studenternas fria val, den ökade institutionella konkurrensen och varje lärosätes strävan att profilera sig är att avskaffa det centrala antagningssystemet. Varje lärosäte måste få bestämma hur antagningarna skall gå till på egen hand. Det skall vara upp till varje lärosäte att avgöra vilka antagningsbestämmelser som skall gälla, så länge systemen utformas så att rättssäkerhet upprätthålls och diskrimineringslagstiftning följs. Detta kommer att öka relevansen i den kunskapsinhämtning som sker via gymnasiet och på så sätt befrämja substansen i de kurser som eleverna väljer. Den fria, självständiga rätten att anta studenter skall på intet vis hindra lärosäten från att samarbeta i ansökningsfrågor i de fall de frivilligt vill göra så. Några möjliga antagningsvariabler kan vara provresultat, betyg, intervjuer och arbetslivserfarenhet. Med visionen om det livslånga lärandet i åtanke måste andra grupper än de traditionella studenterna ha en möjlighet att tillförsäkra sig utbildning vid högskolor och universitet. Ett första steg mot detta är att öppna regelverken för uppdragsutbildning så att äldre studieintresserade inte bara kan söka sig till folkhögskoleutbildningar utan även till högskole- och universitetskurser. 8Jämställdhet inom högre utbildning och forskning Vid ett flertal tillfällen har olika socialdemokratiska regeringar laborerat med kvotering av olika grupper för att uppnå en politiskt önskvärd balans vid landets lärosäten. En konstgjord balans kan emellertid dölja och permanenta en reell ojämlikhet. Den statistiska balansen blir ett alibi, som döljer den verkliga situationen. Kvotering bortser från det faktum att individer har fler delar i sin identitet än vilket kön, etnicitet, ålder eller annan tänkbar grupp som man väljer att definiera sig som tillhörig. Människor kan vara partianhängare, troende eller specialister inom ett yrke. Det går inte att hävda att alla invandrare har samma erfarenheter enbart därför att de är invandrare. Att låta en person representera eller närvara enbart för att han eller hon anses tillhöra en viss grupp är att nedvärdera hans eller hennes övriga kvaliteter. En märklig anomali i kvoteringsdebatten är uppfattningen om att grupptillhörigheten är socialt konstruerad som detta argument kombineras med kvoteringsiver. Kvotering är en åtgärd som hör hemma i en värld där kollektivismen råder. Frågan är om de många kvoteringsförespråkare som menar att en specifik gruppgemenskap är någonting socialt konstruerat inte inser att de i själva verket föreslår en reform som kommer att befästa ett matrissystem. Kvotering innebär att önskan om meritneutralitet ges upp. Istället institutionaliseras en uppdelning mellan grupper, där individer främst ses som representanter för gruppen. Likhet inför lagen är den väg till verklig jämställdhet vi förordar. Varken negativ eller positiv särbehandling kan tolereras i jämställdhetens namn. Regeringen har på många sätt misslyckats med att uppnå en verklig jämställdhet. Vårt mål är ett samhälle där alla individer ges likvärdiga möjligheter att förverkliga sina livsprojekt. Vi vill se en högre utbildning där individen och individens kunskaper sätts i centrum och där grupptillhörighet är sekundärt. 9Konkurrens är bra för studenten Institutionell konkurrens mellan olika högskolor/universitet i landet är bra, för studenter och för samhället. Tyvärr motverkas denna konkurrens av stora begränsningar när det gäller studenternas fria val och medels- och platstilldelningen inom det svenska universitets- och högskolesystemet. Här styr i stället ett politiskt system som tar betydligt större hänsyn till regionalpolitik än till de studerandes fria val. Denna politisering av medels- och platstilldelning gör att det uppstår mycket långa köer till vissa utbildningar och tomma platser på många andra ställen. Detta är resursslöseri, och vad än värre är, är det ett helt onödigt spel med unga människors drömmar och visioner. Illa underbyggda prognoser om att samhället behöver ett visst antal läkare, tandläkare eller sjuksköterskor leder till politiska beslut att ändra antalet platser vid landets universitet och högskolor. Denna typ av samhällsplanering har aldrig fungerat väl, och i ett globalt samhälle blir denna typ av centraldirigerade utbildningsmaskiner direkt kontraproduktiva. Hur skall då medelstilldelningen till offentlig finansierad högre utbildning ske i ett globalt samhälle? Principen bör vara att så många som möjligt som har de grundläggande kvalifikationerna skall kunna läsa sitt förstahandsval vid det lärosäte man själv väljer. Såväl plats- som medelstilldelningen bör alltså styras av efterfrågan från studenterna. I en övergångsperiod är en tänkbar modell att av medlen följer studenten till inskrivningen, och ges lärosätet vid examen. Det är av yttersta vikt att kvaliteten på den högre utbildningen bibehålls, och ökas, vilket inte är uppenbart i där den högre utbildningen förväntas omfatta så många fler heterogena grupper . I utlandet finns ofta nationella examina, där diplomet inte kommer från respektive universitet utan från ett oberoende yrkesråd. Även har inlett en nationell ämnes- och programutvärdering med syfte att systematiskt granska landets grundläggande utbildningar. De program som granskas är de som leder till kandidat/magisterexamen, yrkesexamen och forskarutbildning för licentiat- och doktorsexamen. Programmet är än så länge inte särskilt omfattande, men utgör i alla fall på flera sätt ett steg i rätt riktning. satsningar är viktiga för att avgöra vilka utbildningar som inte fyller de uppsatta grundkvalitetskraven. Grova brister leder till förlust av examinationsrätten. Verkets rapporter är viktiga och bra, men fungerar däremot inte särskilt bra som underlag för studenter när de vill kvalitetsgranska och informera sig om ett antal olika utbildningar och jämföra dem mot varandra för att kunna välja den utbildning som bäst speglar deras krav. Fristående rankningar som Moderna Tiders och börjar dock avhjälpa dessa brister. Kvaliteten har utsatts för hårda prövningar då anslagen till grundutbildning urholkats med . Denna utveckling måste vändas. Vi vill nu påbörja en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökade resurser. Anslaget skall utgå till universitet och högskolor som en ökning per plats. Den ökade internationella konkurrensen understryker behovet av en större institutionell konkurrens mellan landets lärosäten. Med syfte att ytterligare bidra till ökad profilering och mångfald vill vi fortsätta den utveckling av högskolor i stiftelseform som och varit föregångare för. Utvecklingen vid dessa båda högskolor har varit utomordentligt positiv. Den friare formen har främjat den kreativa kraften och förnyelseförmågan. Regeringen bör erbjuda alla landets universitet och högskolor denna möjlighet till en dynamisk frigörelse. Tekniska högskolan i , och är exempel på universitet och högskolor som skulle kunna ha särskilda möjligheter att dra nytta av den särskilda självständighet som stiftelseformen erbjuder. Det finns anledning att även pröva andra organisatoriska former för universitet och högskolor som kan gynna såväl den akademiska friheten som utbildningen och forskningen. Det är viktigt att stimulera utvecklingen av alternativa lärarutbildningar. Staten bör pröva förutsättningarna för att ställa sådana utbildningar under statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag. Däremot finns det ingen anledning att ställa samma krav på innehållet som görs på statliga utbildningar. Ambitionen med sådana fria lärarutbildningar är att stimulera en nödvändig utveckling inom undervisningssektorn. Det finns alternativa lärarutbildningar, exempelvis med Montessori- och Waldorfinriktning. Utbildningen bedrivs både i enskild regi och i samverkan med statliga universitet och högskolor. Detta är ett erkännande av att olika pedagogiska profileringar erbjuder fullgoda alternativ för ungdomsutbildning. Ett problem i sammanhanget är emellertid att de alternativa lärarutbildningarna inte alltid omfattas av statlig finansiering. Givet att utbildningen enligt bedömning håller god kvalitet borde sådan utbildning kunna ges på rimliga ekonomiska villkor. Såär det inte . En av lärarhögskolorna bör ges möjlighet till en självständig ställning. Fristående institutioner med statens uppdrag att bedriva lärarutbildning är ett steg mot framtiden. En sådan ordning ligger i linje med de aktuella trenderna som går mot större valfrihet och egenmakt. 13.1Statens roll inom forskning och utvecklingsarbete Statens uppgift inom forskning och utveckling är att komplettera andra forskningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskningen samt forskarutbildningen. Den rena forskningspolitiken är en del av en politik för utvecklandet av ny, ofta avancerad, kunskap. Inom forskningen är de kunskapsintensiva företagen viktiga aktörer. Det är emellertid också bl.a. fristående forskningsstiftelser. De stiftelser den borgerliga regeringen instiftade har blivit centrala inslag i det svenska forskarsamhället. Staten bör regelbundet göra centrala avvägningar såsom: avvägningen mellan "fasta" och "rörliga" medel till forskning, d.v.s. mellan de direkta forsknings- och forskarutbildningsanslagen till universitet och högskolor och de medel som fördelas av forskningsfinansieringsorganen,