ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr400 · 2004-09-30 00:00:00 — Sponsring av program i SVT tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om restriktivitet och transparens för sponsring av program i public service-TV. Det är möjligt för SVT att i viss utsträckning ta in sponsring som delfinansiering till köp av vissa större sändningsrättigheter, såsom större idrottsevenemang, eller till egen större programproduktion där företaget självt är arrangör, som exempelvis schlagerfestivalen. Frågan om sponsring av program är dock som regeringen skriver i sin proposition 2000/01:94 "ingalunda oproblematisk". "Företaget får inte göra sig så beroende av sponsring att den programmässiga integriteten påverkas. Och lämpar sig inte för program där kraven på redaktionellt oberoende och trovärdighet är extra höga." Med andra ord är kriterierna för sponsring stränga och därtill högst diskutabla då den merintäkt som SVT redovisar från dessa sponsringsaktiviteter pendlar mellan blygsamma 20 till . Det är att jämföra med de som företaget erhåller i licensmedel . Alltså, mindre än en procent av intäktsbudgeten. Det är ytterligare ett skäl till att ifrågasätta att SVT som det dominerande TV-företaget och med public service-status över huvud taget skall behöva ägna sig åt denna verksamhet som är naturlig för kommersiella kanaler. Men så länge omfattningen är relativt blygsam och i huvudsak kretsar kring idrottsevenemang kanske den kan fortleva. Dock måste villkoret vara att denna verksamhet utsätts för ingående kontroll och granskning där alla papper finns på bordet för den granskande instansen. Annars bör verksamheten upphöra. Vid sidan av denna tveksamma sponsringsform förekommer ett annat slags omvänd och mer osynlig sponsring som är av allvarligare art. Det är när utomstående produktionsbolag gör program kring en vara, företeelse eller person med det bakomliggande och outtalade syftet att skapa kommersiell uppmärksamhet och där SVT som köpare av programmet inte behöver betala fullt vad produktionen verkligen kostat eftersom ett bakomliggande företag med kommersiella intressen av programmets budskap har betalat återstoden. Man vet att TV:s genomslagskraft är stor och att ett dokumentärt eller underhållande program som når många tittare har större kommersiellt genomslag än köpt reklam. Så påstås det ha varit med dokumentärintervjun av . Många andra program har också följts av sådana rykten. Ett annat vanligt rykte säger att det inte är ovanligt att inköpare av program säger åt programmakare och idéskapare att bara de ordnar finansiering till den eller annan nivå så kan företaget betala si och så för en produktion. Allt det här skadar trovärdigheten för public service! Därför är det viktigt att de granskande instanserna som och revisorer får tillgång till de avtal, kalkyler och de dokumenterade överväganden som ligger bakom olika slags programproduktioner. Public service skall stå oberoende mot alla slags maktägande grupperingar i samhället och "skyddas från kommersiella påtryckningar" som det heter i den förste BBC-chefen stolta deklaration om vad public service skulle vara.
mot · GS02Kr401 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utvärdering av SVT:s nyhetsverksamhet efter det att SVT slagit samman sina två nyhetsredaktioner. Redan när riksdag fattade beslut om ge rätten att starta en andra TV-kanal med nationell räckvidd, betonades vikten av att skapa en stimulerande tävlan mellan de två kanalerna i syfte att främja mångfalden. Särskilt viktigt ansågs det vara att nyheter, analyser och kommentarer var redaktionellt åtskilda och utgick från olika perspektiv. Lagstiftaren höll fast vid denna bestämda linje vid varje förnyelse av sändningsvillkoren. 1978 för , 1986 för och 1993 för . Det senare är notabelt eftersom hade startat med public service-liknande sändningar och egen nyhetsrapportering, om än på kommersiell grund. Men lagstiftaren ansåg inte att deras sändningar var tillräckligt nationellt spridda för att släppa på kravet om två av varandra oberoende nyhetsredaktioner inom SVT. Inte heller då avtalsperiod skulle ersättas gick lagstiftaren med på en sammanslagning. Tvärtom menade regering och riksdag att det är viktigt "att nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv, så att händelserna inte ensidigt värderas från utgångspunkter" och "att SVT skall vidta sådana åtgärder att en utlokalisering av både redaktionella resurser och beslutskompetens från stärker distrikten". Men SVT-ledningen ville något annat. Särskilt märkbart kom detta till uttryck efter det allomfattande sparbeting som drabbade all offentlig verksamhet i samband med den stora budgetsaneringen talets senare hälft. STV-ledningen fann goda argument till en sammanslagning av de redaktionella resurserna efter en intern utredning , vilket även övertygade lagstiftaren, som motiverade sitt visserligen tveksamma men ändå klartecken med att "medielandskapet var så förändrat" och "så många nya nyhetsrapportörer fanns att tillgå" att kravet på separata nyhetsredaktioner kunde inskränkas till att "de redaktionella bedömningarna inte fick centraliseras". , som av många anses som det ledande vad gäller medieforskning, varnade dock i sitt remissvar att deras och internationell forskning pekade på att skilda nyhetsredaktioner bidrar till mångfalden och krävde därför att en utvärdering måste göras . Den tiden är alldeles uppenbart nu kommen. Det behövs en genomgripande utvärdering som bör genomföras av flera instanser, ett par universitet och någon myndighet exempelvis. Ett särskilt skäl därtill är, att om den nya must carry-lagstiftningen, som skall paras ihop med digitaliseringen av marksänd TV, inte medger att några andra än rena public service-företag får rätt att nå alla hushåll utan kostnad är risken uppenbar att nyhetsförmedling, nyhetsrapportering och nyhetsanalyser från en och samma nyhetsredaktion om än i två eller tre kanaler bidrar till ensidighet och motverkar en reell mångfald. Det finns således mycket starka skäl till en skyndsam utvärdering.
mot · GS02Kr403 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga samarbete med när de stora musikdramatiska scenernas nationella uppdrag utarbetas. är en musikarena för konserter av hög kvalitet. Det gamla kalkbrottet i har omvandlats till en anläggning som kan ge unika natur- och kulturupplevelser. Under i - med gästspel från svenska musikteatrar samt grannländers operahus-erbjuds föreställningar till en bredare publik än som i vanliga fall tar del av opera. Opera är dock en konstform som kräver medfinasiering av staten. lämnar staten ett bidrag på till . Därmed ges ett välkommet stöd till finansieringen av även om ett stort behov av ytterligare verksamhetsstöd föreligger. Skattesubventionen av en operabiljett i de institutioner som bedriver operaverksamhet ligger på . För operaverksamhet är motsvarande siffra per biljett, dvs. En konstform som opera är svår att nå ut med utanför de stora scenerna och till en bredare publik. operaverksamhet har i hög grad inriktning mot dessa kulturpolitiska mål. Det finns därför enligt vår mening goda skäl att överväga samarbete med när de stora musikdramatiska scenernas nationella uppdrag utarbetas.
mot · GS02Kr405 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkbildningen. Studieförbunden är och har alltid varit en viktig kugge i alla de kultur- och folkbildningsaktiviteter som sker runtom i landet. De många studiecirklarna med ca två miljoner deltagare är en av förklaringarna till svenskarnas internationellt sett höga och jämna bildningsnivå. Studieförbundens cirklar tillsammans med föreningar och organisationer är grunden till att vi i har så många duktiga ledare inom idrotten, i våra politiska organisationer och i föreningslivet i stort. Folkbildningen anses vara en förklaringsfaktor till relativt sett starka demokrati. sker det en kraftig nedskärning av stödet till studieförbunden på många håll i . har genomfört en kartläggning som visar att det kommunala stödet till studieförbunden har minskat med jämfört med föregående år. Försämrade möjligheter för studieförbunden innebär att lokalkontor läggs ner, avgifterna höjs kraftigt och olika studieförbund tvingas gå samman, vilket minskar mångfalden i utbudet. Allt detta ger synligt negativa effekter för kommunen i form av mindre aktiva, mindre kunniga och mindre delaktiga medborgare. Det är en farlig väg att vandra och nedskärningstrenden måste nu stoppas, annars blir det dyrt . De som främst drabbas av en sådan utveckling är de som behöver folkbildningen mest - de som på olika sätt har en utsatt situation i samhället: arbetslösa, långtidssjukskrivna, invandrare och funktionshindrade. Behovet av den folkbildning som studieförbunden står för är större .
mot · GS02Kr406 · 2004-09-29 00:00:00 — Dövas TV vid Västanviks folkhögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Dövas TV även fortsättningsvis skall bedrivas vid Västanviks folkhögskola i och i nära samarbete med . Dövas TV var tidigare en sektion inom och finansierades med särskilda anslag över statsbudgeten. Verksamheten bedrevs från första början vid Västanviks folkhögskola i . När statsmakterna efter en allsidig utvärdering av verksamheten 1999 förordade att SVT skulle ta över produktionen av Dövas TV var det huvudsakliga skälet att sändningar i SVT inte skulle ha intresseorganisationer som huvudman och att verksamheten skulle vara självständig i förhållande till staten. Utgångspunkten var dock att SVT:s övertagande skulle vara förknippat med att bibehålla det sammanlagda utbudet och vidmakthålla ambitionsnivån för sändningar på teckenspråk, liksom att den kompetens och produktionskapacitet som ansamlats vid Västanviks folkhögskola skulle föras över till och integreras i SVT. I och med att ansvaret övergick till SVT upphörde finansieringen med särskilda statsanslag och ersattes av den allmänna radio- och TV-avgift som alla hushåll betalar. I de nu gällande sändningsvillkoren för SVT, som gäller för tiden , anger regeringen: "SVT har ett särskilt uppdrag att producera program som har döva som sin främsta målgrupp. Programverksamheten skall främst inriktas på att sända nyheter, information och kultur på teckenspråk. Barn och ungdomar bör prioriteras särskilt. Enligt villkoren skall produktionsanläggningarna i användas i minst samma utsträckning som tidigare i den fortsatta verksamheten." Denna tydliga skrivning i sändningsvillkoren ansågs nödvändig för att påminna SVT om sitt ansvar för denna grupp av funktionshindrade som dessutom själva byggt upp kunnande och produktionsresurser vid Västanviks folkhögskola. Den tydliga skrivningen var också nödvändig för folkvalda och regeringsföreträdare att hänvisa till när SVT ledningen försökte lägga ned verksamheten vid Västanviks folkhögskola och föra över produktionsresurserna till SVT-redaktionen i . Det är ett försök som därmed misslyckades men som torde kunna upprepas om inte skrivningarna för de nya sändningsvillkoren för den period som börjar 2006 blir lika tydliga. En annan oroande uppgift kring verksamheten vid Västanviks folkhögskola gör gällande att döva medarbetare inte har en lika självklar roll och status som då verksamheten finansierades med särskilda statsanslag. SVT har med andra ord tagit över alltmer och skapat en oroande klyfta gentemot de som en gång byggde upp verksamheten. Det finns anledning att än en gång tydligt ange i de styrande sändningsvillkoren för nästa sändningsperiod, som börjar 2006, att SVT skall vara kvar vid Västanviks folkhögskola i med programverksamheten för de döva och att utveckla godtagbara samarbetsformer med . Västanviks folkhögskola är landets kulturella center för döva och skall så förbli!
mot · GS02L201 · 2004-09-14 00:00:00 — begär att regeringen utreder och redovisar förslag som möjliggör inrättande av lokala sockenfonder. Allmänna arvsfonden kom till genom beslut i 1928 i samband med att arvsrätten begränsades. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. av de medel som tillfaller fonden samt direktavkastningen delas ut efter ansökan till olika projekt. Det rör sig om behjärtans-värda områden såsom ungdomsaktiviteter, verksamhet för funktionshindrade och till projekt för barn. Ett flertal personer runt om i och i har framfört till oss att det vore värdefullt att finna ett alternativ, för dem som såönskar, till Allmänna arvsfonden. De önskar att kvarlåtenskapen ska garanterat stanna i den egna hembygden. Lokala sockenfonder ska ha lokala styrelser och vara juridiskt förankrade och stå under tillsyn. Fonderna ska vara "kända", målsättningen är att de ska bli ett begrepp lika som arvsfonden, och ge dess företrädare laglig status. Det finns flera juridiska vägar att gå för att uppnå syftet. Man kan helt enkelt låta legitimt bildade sockenfonder gå före Allmänna arvsfonden i eller ocksåändra i lagen om Allmänna arvsfonden och ge direktiv om att Allmänna arvsfonden skall tilldela sockenfonderna medel om särskilda villkor är uppfyllda. Vi anser att bör låta regeringen utreda och redovisa förslag som möjliggör inrättande av lokala sockenfonder, som ett frivilligt alternativ till Allmänna arvsfonden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02L203 · 2004-09-14 00:00:00 — En översyn av fastighetsmäklarlagen begär att regeringen tillsätter en utredning för en översyn av fastighetsmäklarlagen. För att åstadkomma en effektiv och fungerande bostadsmarknad fordras en aktiv och ändamålsenlig förmedlingsverksamhet som motsvarar bostadskonsumenternas berättigade önskemål och förväntningar. Den bristsituation som kan noteras i ett flertal storstadskommuner beror inte bara på otillräcklig tillgång på bostäder utan också på inlåsningseffekter och andra brister som motverkar sunda bostadsbyten. Det är viktigt att vidta olika typer av åtgärder som underlättar för bostadsmarknaden att fungera väl. Dagens fastighetsmäklarlag är i många fall omodern och därmed inte anpassad till den utveckling som skett på fastighetsmarknaden. har i en skrivelse till (dnr 9-379-03) kritiserat fastighetsmäklarlagen på grund av att den inte är anpassad till de förhållanden som råder på marknaden. Den ökande internationaliseringen, användningen av IT och kundernas efterfrågan av service kräver, enligt , en förändrad lagstiftning. I ett skriftligt svar på fråga till justitieministern, 1999/2000:1410, gällande vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta med anledning av tillkännagivande om ändring av fastighetsmäklarlagen, löd svaret: Avsikten är att den aktuella frågan ska tas upp antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras eller i något annat lämpligt sammanhang. Arbetet bör kunna sättas i gång . Trots att en översyn av fastighetsmäklarlagen diskuterats har direktiv ännu inte beslutats. I lagutskottets betänkande 2002/03:LU13 anfördes följande: Som redovisats ovan har det nu gått tillkännagivande angående en ändring i fastighetsmäklarlagen. Utskottet beklagar att något lagstiftningsarbete ännu inte inletts, särskilt mot bakgrund av vad justitieministern uppgav i det tidigare redovisade frågesvaret . Enligt utskottets mening är det nu hög tid att regeringen utan dröjsmål beslutar direktiv till den aviserade utredningen. Med hänvisning till att direktiv ännu inte beslutats trots justitieministerns svar på skriftlig fråga och lagutskottets ställningstagande bör besluta om direktiv till översyn av fastighetsmäklarlagen.
mot · GS02L204 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i fastighetsmäklarlagen. I en företagsöverlåtelse ingår inte sällan den fastighet som företaget driver sin verksamhet i. har tolkat fastighetsmäklarlagen innebär gällande rätt att den som står i begrepp att överlåta ett företag där en fastighet ingår i överlåtelsen och som vill ha hjälp med förmedlingen, i vissa fall skall vara tvingad att utöver en företagsmäklare även anlita en fastighetsmäklare. In i det sista kan det vara en öppen fråga huruvida företaget slutligen kommer att överlåtas genom att ett bolag byter ägare eller om överlåtelse sker genom en försäljning av bolagets s.k. inkråm. I det senare fallet krävs medverkan av en fastighetsmäklare, men inte i det förra. Denna innebörd av gällande rätt har kritiserats i olika sammanhang, bl.a. i . I betänkande 1997/98:LU15 uttalade lagutskottet, med anledning av en motion, att den nu redovisade ordningen inte var rimlig. Utskottet menade att förutsättningarna vid en företagsöverlåtelse som inkluderar en fastighet i så många hänseenden avviker från en ren fastighetsöverlåtelse att det saknas skäl att upprätthålla gällande lagregel. Detta gav regeringen till känna. Det har gått fattade sitt beslut. I ett frågesvar , på fråga 2000/01:270, informerade justitieministern att frågan skall tas upp, antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras, eller i något annat lämpligt sammanhang och att arbetet beräknas sättas igång . efter justitieministerns frågesvar har en utredning av fastighetsmäklarlagen ännu inte inletts. Det är inte rimligt att en så relativt liten ändring i fastighetsmäklarlagen som har påkallat skall behöva vänta på beslut. Ett lagstiftningsförslag bör därför vara tillhanda under innevarande år. Vid framtagande av sådant lagförslag bör även frågan om krav på registrering av kommersiella fastighetsförmedlare utredas. En förmedling av kommersiella fastigheter vid en företagsöverlåtelse avser ofta stora värden. Det är emellertid inte enbart stora bolag som avses vid dessa företagsöverlåtelser. Även pensionat, kiosker eller vårdhem är exempel på företag som omfattas. För att minska förekomsten av bedrägeri och öka tryggheten vid företagsöverlåtelser som innefattar kommersiell fastighetsförmedling föreslår vi att en registrering av kommersiella fastighetsförmedlare införs. Förmedlare som missköter sig kan då bli av med sin registrering och på detta sätt kan kunden skyddas.
mot · GS02L205 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att talerätt om hävande av faderskap för såväl efterlevande maka som mannens arvingar bör införas. ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. En förutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet är hans. Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § är faderskapsfrågan definitivt avgjord, och änkan har små möjligheter att ifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerätt enligt lag. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40 000 barn berörs av föräldrars separation. Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevande maka som mannens arvingar. Möjligheten att säkert fastställa faderskap är helt annorlunda , jämfört med bara . har tekniken att fastställa faderskap utvecklats, inte minst genom DNA-analyser.
mot · GS02L207 · 2004-09-20 00:00:00 — Öppen budgivning vid fastighetsaffärer begär att regeringen återkommer till med förslag till ändring av regelverket med innebörd att budgivning via mäklare skall ske öppet och att alla budgivare skall kunna få ta del av vilka andra budgivare som finns och de bud som läggs, i enlighet med vad som i motionen anförs. är fastighetsmäklare inte skyldiga att genomföra öppen budgivning vid försäljning av fastigheter eller bostadsrätter. Detta förhållande är olämpligt eftersom mäklarens arvode ofta baseras på köpeskillingen som säljaren får för den aktuella fastigheten eller bostadsrätten. Mäklare har därmed ett eget intresse av att priset blir så högt som möjligt. Till yttermera visso tar många mäklare ut en högre procentuell avgift för den del av priset som ligger över utgångspriset, varför deras intresse av budgivning är betydande. Eftersom vare sig andra budgivare eller avlämnade bud redovisas inför samtliga budgivare kan det förekomma luftbud för att trissa upp priset på en bostad. Oseriösa mäklare kan tjäna på detta. Oavsett hur vanligt detta är skapar redan risken att det förekommer en osäkerhet för potentiella köpare. Ingenting hindrar mäklare från att välja att tillämpa öppen budgivning, men långt ifrån alla mäklare väljer att göra det . 12 § i fastighetsmäklarlagen lyder: "Fastighetsmäklaren skall utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Mäklaren skall därvid tillvarata både säljarens och köparens intresse." Mäklare skall vara neutrala mellan säljare och köpare, men i praktiken har mäklare och säljare samma intresse av att priset blir så högt som möjligt. Detta riskerar vara till köparens nackdel. Säljaren har rätt att sälja till vilken spekulant den vill, vilket är bra och rimligt. Vid privat försäljning bör budgivning kunna ske på det sätt säljaren önskar. En kund kan välja att avstå från en affär, om han eller hon inte gillar hur den hanteras. Vid försäljning av fastigheter och bostadsrätter via mäklare finns anledning att i lag slå fast att budgivning skall ske öppet och att alla budgivare skall kunna få ta del av vilka andra budgivare som finns och de bud som läggs.
mot · GS02L210 · 2004-09-14 00:00:00 — Namnbyte till s.k. gårdsnamn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter att byta namn till s.k. gårdsnamn. Gårdsnamn är vanliga i mitt hemlän - ! Kanske är frågan inte så vanlig i storstäderna , och och därför finns tydligen svårigheter att få genomslag för detta ärende hos olika myndigheter. Gårdsnamnen har historiska vingslag över sig, men jag är inte säker på att olika statliga myndigheter förstått detta. och länsrätternas njugga inställning och negativa inställning, då folk vill byta namn - just genom att återtaga gårdsnamn - är förvånande och rubrikerna i tidningarna här i har varit många och uttalandena mot just och länsrätten också många och hätska. "Horribelt, ynkryggar, de skall strunta i vad jag heter", uttalade en person i media, en person som nekats att byta till sin släkts och sina förfäders gårdsnamn. Det finns som sagt många exempel på problem inom detta område. Då man läser i media om alla de konstiga namn som godkänns är jag oerhört förvånad över att det skall vara så svårt att byta till gårds- och släktnamn. Jag hoppas att regeringen ger och länsrätterna nya direktiv då det gäller möjligheten att byta till gårdsnamn. Det här är kultur med mångårig tradition och något vi skall vara rädda om.