mot · GS02N452 · 2004-10-04 00:00:00 — Bra flygplatser med snabba landförbindelser är en av de viktigaste förutsättningarna för etablerandet av forskningscentra och företag. Detta gäller givetvis i ännu högre grad för med sitt geografiska läge. Den nuvarande flygplatskapaciteten i den snabbt växande är för dålig och kapaciteten kan snart att vara otillräcklig. Det tar från beslut till färdigställande av ytterligare flygplatskapacitet. Man få räkna . Det är viktigt att byggs ut med en andra bana. För att även i fortsättningen skall kunna rymma storföretagens huvudkontor och ledningsfunktioner samt upprätthålla spjutspetskompetens inom forskning och utbildning är det viktigt att flygplats görs mer tillgänglig. Järnvägsförbindelse bör skyndas på. Resande på fyra av fem stamvägar måste passera för att nå flygplatsen. Ett helhetsgrepp för kommunikationerna till och från rikets näst största flygplats måste tas. Antalet internationella förbindelser bör öka. Då flygplats svarar för mycket av överskott är det angeläget att de planerade investeringarna i terminalbyggnader och uppställningsplatser för flygplan ryms inom verkets ekonomiska ramar. flygplats är en av mest konkurrensutsatta flygplatser. Exempelvis har 50 större eller lika stora europeiska flygplatser som järnvägsförbindelse till flygplatsen. För att även fortsättningsvis skall kunna vara en västsvensk storflygplats är det nödvändigt att ges förutsättningar att konkurrera med andra flygplatser. En andra landningsbana måste också byggas för att säkerställa denna ambition. Välfärden vilar på kompetens. Kompetensen grundläggs i skolan och måste därefter vidareutvecklas hela livet. En bra skola beaktar samtliga beståndsdelar i begreppet kompetens och hur dessa måste vara utformade för att på ett kraftfullt sätt bidra till olika professioners och branschers framåtriktade behov. möjlighet att även i fortsättningen vara en ekonomisk huvudmotor i Västverige ligger i hög utsträckning i att vi vidareutvecklar som kunskapsstad. Målet är att bli ett "norra ". Med ett överutbud av utbildningsplatser, med högsta tänkbara internationella toppklass, kan vi locka till oss studenter från andra regioner. Dessa och de företag som de kan förväntas locka till sig kan bidra till en bild av som ett "". Utan rätt utbildade människor kommer vi ingenstans! En förutsättning för ekonomisk tillväxt och för att ska ha ett fortsatt internationellt konkurrenskraftigt näringsliv är att det i regionen finns kvalificerad och omfattande utbildning och forskning. Antalet platser i högre utbildning måste därför utökas. Regionen har färre högskoleplatser än vad som motiveras av befolkningens storlek och långt färre än vad den kvalificerade arbetsmarknaden efterfrågar. Investeringar i forskning och utveckling blir alltmer avgörande för regioners och städers utveckling. Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. ställning som forskningsregion bör förstärkas, och för att trygga generationsskiftet och förnyelsen inom västsvensk forskning bör särskilda satsningar göras på nya forskare. , Innovation och /teknikparker har strategisk betydelse för tillväxt, och därmed också för hela landet. Det kontinuerliga utbytet mellan högskola och näringsliv för en positiv långsiktig utveckling. Detta förutsätter dock fortsatt aktiv samverkan mellan parterna. Det är viktigt att universitet och högskolor har möjlighet till egen utveckling och självförvaltning. Det borde vara självklart att man tar hänsyn till studenternas efterfrågan i utvecklingen av utbildningsutbudet. Studenter har olika bakgrund och ambitioner. Varje högskola måste ges möjligheter att finna sin profil och nisch. Näringslivet i intar i flera avseenden en unik position i världen. Ett ovanligt stort antal branscher inom olika sektorer har stor tyngd och kvalitet. Det gäller bl.a. fordon, läkemedel, elektronik, informationsteknik, textil, livsmedel och petrokemi. Staten har ett ansvar för mikroteknologicentret på . Genom satsningar både från samhället och det privata näringslivet har vi i kunnat ligga i framkant när det gäller forskning och utveckling inom industrins område. har varit en motor i denna framtidsinriktade och offensiva strategi. För att även skall vara en industristad som står sig i den internationella konkurrensen är det av yttersta vikt att vi satsar mer resurser på forskning och utbildning. Det handlar om den typ av industri som skall bära landet in . Områden som kommer att ha avgörande betydelse i den moderna industriproduktionen är bl.a. mikroteknologin och mikroelektroniken. med utgör ett internationellt centrum inom olika forskningsområden. Det är viktigt att staten inser potentialen i den forskning som bedrivs så att resurser kan satsas . Konkurrensen från andra regioner i världen är knivskarp. Här vill vi bl.a. lyfta fram den stamcellsforskning som bedrivs samt forskning inom fetma, immunologi, hjärta, kärl och mage/tarm, för att nämna några områden. är, trots att av befolkning bor där, underrepresenterat i de nationella både offentliga och privata organisationers styrelser och andra maktgrupperingar som styr en stor del av utvecklingen i . Det gällde 2002 och det gäller fortfarande. Ingen av de undersökta organisationerna har sitt huvudkontor i . Därför finns sällan eller aldrig de ledande tjänstemännen eller experterna här. Det är illa nog och gör vår närvaro i styrelsearbetet, om möjligt, ännu mer angelägen. Vi har även alldeles för få statliga myndigheter och verk. Effekterna framgår av protokollen i de statliga verkens styrelser. nämns - till skillnad från de båda andra storstadsregionerna - knappast alls. Och så har det varit . När man löser problem skall man börja med en "spegel" - inte med en "kikare". Det är huvudsakligen vårt eget fel att det ser ut som det gör. Vi västsvenskar har varit alldeles för ointresserade av att medverka i det nationella arbetet. Mediesituationen är dessutom sådan att vi västsvenskar inte blir kända nationellt. och har alldeles för få statliga myndigheter och verk. Det innebär en dränering av kompetent arbetskraft som måste flytta för att kunna erbjudas vissa jobb. och utgör en utmärkt plats att bedriva statlig verksamhet på. I förhållande till vår storlek såär andelen statliga jobb anmärkningsvärt låg, vilket måste åtgärdas. Hotet mot det svenska samhället utgörs inte längre av ett militärt angrepp. Det hot som fortfarande finns, riktas mot utländska intressen på svenskt territorium. Utlandsägd verksamhet med tillverkning i landet eller vars transporter går via hamn är potentiella måltavlor. Vårt sätt att leva blir allt mer komplicerat och de olika systemen för el, värme, vatten och telefoni blir allt mer beroende av varandra. Därför utgör sabotage och olyckor en risk för samhällskritisk infrastruktur. Den förändrade säkerhetssituationen måste tillåtas påverka utformningen av den framtida säkerhetsorganisationen. För att i möjligaste mån minska riskerna för, och följderna av, ett angrepp mot det civila samhället, måste många myndigheter som är involverade i säkerhet samarbeta sinsemellan, men också med näringslivet. I finns ett väl fungerande samarbete mellan olika blåljus-myndigheter och det militära Amf 4. Här finns också en stark koppling till näringslivet i form av företag som System, och Aero. Närvaron av en mångfald organisationer med liknande inriktningar gör det möjligt att upprätthålla den kritiska massa som behövs för att hålla en hög kvalitet. Det vore djupt olyckligt om detta samarbete förstördes av regionalpolitiska skäl. och det näringsliv som skapar nationens välstånd behöver Amf 4 i . Axel Darvik (fp)