mot · GS02Sf357 · 2004-10-05 00:00:00 — Ändåär den genomsnittliga "faktiska" pensionsåldern så låg som . Det beror mer på hur socialförsäkringssystemen, trygghetslagarna och avtalspensionerna är utformade än på hur länge människor skulle vilja och orkar arbeta. Man tjänar dubbelt på att få en förtidspension beviljad i stället för att ta ut ålderspension, dels slipper man använda sig av sina pensionsrättigheter , dels är förtidspension i sig pensionsgrundande och till skillnad från om man arbetar såär det staten som betalar in pensionsavgiften om man är förtidspensionerad. Mer än varannan svensk () planerar att sluta arbeta innan de fyllt 65, enligt en undersökning av SCB , att jämföra med en liknande studie då planerade att sluta jobba före 65. 6Moderata åtgärder för att minska sjukfrånvaron Regeringen har övertagit en lång rad moderata förslag för att stoppa de kraftigt ökade sjukskrivningstalen. Det är positivt att regeringen har anammat flera av våra förslag, men för att få bukt med sjukfrånvaron krävs mer. Endast då kommer regeringen att kunna uppnå sitt eget mål, som är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar skall halveras fram i förhållande , som antalet nya aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspensioner) skall minska. Nedan presenterar vi ytterligare förslag för att förbättra vård och rehabilitering, minska benägenheten till sjukskrivning och sänka statens kostnader för sjukskrivningarna. har förespråkat en uppstramning av sjukskrivningsprocessen för att få bukt med den sjukskrivning som inte är medicinskt motiverad. Regeringen lade sent omsider fram en del förslag i prop. 2002/03:89 "Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet". Propositionen föreslog bl.a. att de medicinska grunderna för sjukskrivning ska motiveras på sjukintyget, vilket vi länge propagerat för. Regeringen föreslog även att ska kunna kräva in ett fördjupat underlag, t.ex. ett särskilt läkarutlåtande. Vi hade tidigare föreslagit att ett utlåtande från en andra läkare skulle inhämtas efter 28 dagars sjukskrivning och ansåg att regeringens förslag tillgodosåg detta syfte. En del andra frågor hade vi hellre sett andra lösningar påän de regeringen föreslog, vilket vi tog upp i motion 2002/03:Sf10. När väl förslagen har trätt i kraft tycker vi dock att det är bättre att de nya reglerna får verka än att ersätta dem med nya lösningar. På en del områden behöver dock ytterligare förbättringar ske. 6.1.1Tillåt sjukskrivning endast vid sjukdom Sjukförsäkringen skall gälla när man är sjuk och arbetsförmågan nedsatt av hälsoskäl, inte vara ett allmänt försörjningsstöd. Vi vill därför att en översyn görs i tillämpningspraxis och förordningar vad gäller de ändringar som skedde . Vi föreslår att begrepp i tidigare förarbeten och förordningar såsom "vad som i allmänt språkbruk är sjukdom" eller "sjukdom eller därmed jämförbara tillstånd" utmönstras och ersätts med att sjukdom skall bedömas "i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet". En sådan förändring bör även genomföras i AFL 3 kap. 7 §. Vi vill att regeringen återkommer till med förslag på sådana ändringar i lagen om allmän försäkring. 6.1.2Återinför skyldighet för den sjukskrivne att intyga nedsatt arbetsförmåga beslöt regeringen och att avskaffa kravet på den enskilde att till den 28:e sjukdagen inkomma med en skriftlig försäkran om nedsatt arbetsförmåga till . I stället skall en sådan försäkran ges in om begär det. Vi anser att det är rimligt att den enskilde efter en veckas sjukskrivning faktiskt själv intygar att arbetsförmågan är nedsatt och vill därför återinföra detta krav. 6.1.3Gör användningen av sjukförsäkringen mer flexibel vid sjukdom Deltidssjukskrivning bör kunna göras mer flexibel och inte bara till en del av dagen. Det bör vara möjligt att vara sjukskriven , men även att vara sjukskriven på deltid genom att vara på jobbet på heltid och arbeta i halv takt. Som vid nuvarande halvtidssjukskrivning skall då arbetsgivaren och Försäkringskassan7 betala halva kostnaden vardera. Det ska även gå att vara sjukskriven från vissa arbetsuppgifter. Exempelvis kanske det inte är möjligt att utföra fysiskt krävande arbetsuppgifter, men däremot att arbeta framför datorn, eller tvärtom. Det skall även gå att vara sjukskriven från sina ordinarie arbetsuppgifter, men genomgå utbildning. Vi föreslår att detta förs in i lagen om allmän försäkring (AFL) 3 kap. 7 §. 6.1.4Inför tydliga riktlinjer för försäkringsläkarna Försäkringsläkarnas roll bör tydliggöras, något som också var syfte med det beslut som 1994 fattades om försäkringsläkarna. Försäkringsläkarna bör ha mer likvärdiga arbetsförhållanden inom de olika försäkringskassorna, och det bör senast finnas klara riktlinjer för vilka krav på utbildning m.m. som bör ställas på en försäkringsläkare. 6.1.5Förstärk utbildningen i försäkringsmedicin har länge pläderat för att utbildningen av läkare i försäkringsmedicin ska förstärkas. Regeringen hörsammade oss och föreslog i budgetproposition att en sådan utbildning skulle påbörjas . Regeringen anslog då för ändamålet. Med denna medelstilldelning kommer det att ta ungefär att utbilda alla praktiserande läkare i försäkringsmedicin. Vi vill därför anslå ytterligare för ändamålet. 6.2Förbättra tillgången till god vård och rehabilitering 6.2.1Inför en obligatorisk och offentligt finansierad hälsoförsäkring Vi vill införa en obligatorisk och gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotillstånd. Den skall finansieras gemensamt. Med en sådan följer pengarna patienten, som alltså styr resurserna genom ett eget val av vårdgivare. Patienten kan på så sätt aktivt välja god vård och välja bort dålig vård. 6.2.2Inför en nationell vårdgaranti Vi vill införa en nationell vårdgaranti. Den nationella vårdgarantin innebär att alla har en uttalad rätt att få vård efter fastställd diagnos. Den nationella vårdgarantin skall omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar och vara fullt genomförd inom tvåår. En sådan vårdgaranti innebär att patienter kan få behandling tidigare och därmed att sjukskrivningar kan kortas. 6.2.3Stoppa "stopplagen" Alltfler inser att förändring och förnyelse måste till för att sjukvården ska ges möjlighet att utvecklas för att klara sitt åtagande att ge alla människor en god hälso- och sjukvård. En viktig del i detta är att öppna för nytänkande och konkurrens. Regeringen gör tvärtom med sina stopplagar. Vi kommer att avvisa regeringens senaste förslag om förbud för landstingen att överlåta driften av sjukhus till företag med vinstsyfte. Vi delar uppfattning att skillnader i effektivitet och kvalitet inte kan knytas till ägarformen i sig. Det är i stället sättet att ersätta sjukvårdens utförare som är avgörande. delar vi farhågor om att ett förbud mot vinst i vården riskerar att leda till försämrad konkurrens samt lägre kvalitet och effektivitet. 6.2.4Låt företagsläkare bedriva sjukvård Vi föreslår att företagshälsovården får tillbaka möjligheten att utfärda sjukintyg och bedriva sjukvård (och inte bara förebyggande hälsovård som ). Det skulle medföra en rad fördelar. Företagsläkare har ofta större möjlighet att göra en bedömning av arbetsförmågan eftersom de känner arbetsplatsen. Det skulle kunna leda till en direkt minskning av sjukfrånvaron. Det är smidigare och tar mindre tid att gå dit på arbetstid än att behöva ta ledigt för att besöka en vårdcentral eller dylikt, vilket avlastar vårdcentralerna. Samarbete med företagshälsovården skulle även kunna medföra en effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har inte varit lyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetar inte tillräckligt nära. hade företagsläkarna möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Företagsläkaren såg tidigt eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget/förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta kortare och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Den socialdemokratiska regeringen begränsade sedermera företagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård, vilket försvårade verksamheten. 6.2.5Öka ansvaret och ge resurser till för rehabilitering Nuvarande ansvarsfördelning för rehabilitering fungerar inte tillfredsställande, då arbetsgivarna ofta underlåter att göra rehabiliteringsutredning. Det har konstaterats av såväl regeringens utredare i "Rehabilitering till arbete" (SOU 2000:78) och i "Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet" (SOU 2002:5) som av regeringen själv i proposition 2002/03:89 "Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet". Vi vill mot denna bakgrund att det i samordningsansvar även skall ingå ett ansvar för att en rehabiliteringsutredning initieras och kommer till stånd. Att får ansvaret för utredningen betyder inte att det är den som måste utföra den. kan bestämma att det faktiska utförandet av utredningen skall göras av någon annan, t.ex. arbetsgivaren, företagshälsovården eller primärvården. En sådan överlåtelse bör ske genom en skriftlig överenskommelse mellan och den som får i uppgift att göra utredningen och efter samtycke med individen. I de fall där det finns en konflikt mellan arbetsgivaren och arbetstagaren är det exempelvis inte lämpligt att arbetsgivaren utför rehabiliteringsutredningen. Vi anser också att den som utför utredningen skall ha en rimlig ersättning för det. Vi föreslår därför att får extra resurser för att köpa rehabiliteringsutredning i de fall den inte utför den själv. Vårt förslag innebär ingen förändring av kravet att rehabiliteringsutredningen skall påbörjas senast efter fyra veckors sjukdom och vara klar senast efter åtta veckors sjukdom. För att försäkringskassorna ska kunna fullgöra de nya uppgifter vi vill lägga på dem krävs mer resurser. Därtill kommer att försäkringskassorna har svårt att hinna med rehabiliteringsärendena. Att behöva vänta på rehabilitering är passiviserande för den enskilde och försämrar möjligheten att någonsin komma tillbaka till arbetslivet. behöver mot denna bakgrund mer resurser både till personalförstärkningar och till köp av rehabiliteringsutredningar och rehabiliteringsåtgärder. Vi ökar därför årliga anslag med . Medicinsk rehabilitering bör liksom nu bekostas av sjukvården. I de fall där det egna har prioriterat ned den anställdes rehabilitering, eller inte har resurser att utföra den, bör dock kunna köpa medicinsk rehabilitering av annan vårdgivare för ovan angivna pengar. 6.3Öka kontrollen av fusk och missbruk Information om och kontroll av att sjukförsäkringens regler följs är ett sätt att värna försäkringens stabilitet och ett gott skydd för de sjuka. Denna information och kontroll måste också rikta sig mot myndigheter som använt sjukskrivningar och förtidspensioneringar av arbetsmarknadsskäl. Politiken måste vara tydlig med att ange vad sjukförsäkringen finns till för. undersökning om attityderna till sjukskrivning som presenterats visar att så inte varit fallet (DN debatt ). Rent fusk förekommer också. Särskilda insatser för att beivra fusk och missbruk i och har visat sig leda till stora besparingar. Vårt högre anslag till skall också kunna användas för att utöka kontrollen av fusk. 6.4Öka incitamenten för individen att återgå till arbete 6.4.1Öka skillnaden i ersättning mellan arbete och sjukskrivning Det är viktigt att den offentliga sjukförsäkringen ger ett skydd mot orimliga inkomstbortfall när man är sjuk. Alla riskerar vi att drabbas av sjukdom som medför att arbete inte är möjligt. I dessa fall måste det finnas en grundläggande trygghet för dem som drabbas. Som i all försäkringsverksamhet måste det dock finnas en tydlig självrisk för den enskilde för att sjukförsäkringen inte skall överutnyttjas. Att ersättningens storlek påverkar sjukskrivningsbeteendet verkar såväl forskarna som regeringen vara ense om. Frågan är med hur mycket? och estimerar att en sänkning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen skulle leda till en minskning av sjukfrånvaron för män och ännu mer för kvinnor ("Påverkar ekonomiska incitament sjukskrivningsbeteendet och deltagandet i arbetskraften?" i Varför är svenskar så sjuka?, SNS 2003). (2004) skriver i sin senaste Sverigerapport8 att ersättningsnivåer har ett positivt samband för sjukfrånvaron i alla länder men att sambandet är särskilt starkt i . IMF beräknar att en sänkning av ersättningsnivåerna skulle medföra en minskning av sjukfrånvaron med en till , vilket motsvarar 30 000 heltidsanställda, i förhållande till nivå. Henrekson och (2004) studerar effekten av förändringar i ersättningssystemen på antalet ersatta dagar . De finner att förändringen 1998 är förknippad med en långsiktig uppgång i sjukfrånvaron med i storleksordningen . Detta är mindre än den faktiska ökningen . Detta tyder på att det finns andra mekanismer som förstärker effekten av förändrade ersättningar. beskriver ("Välfärdsstat och sociala normer" i Varför är svenskar så sjuka?, SNS 2003) hur de sociala normerna för sjukskrivning har förändrats i och att en ny slags jämvikt kan ha uppnåtts. Det är mer accepterat än tidigare att vara sjukskriven. En sådan ny jämvikt kan vara svår att bryta eftersom den är resultatet av en lång process. Man skulle därmed kunna tänka sig att en återgång av ersättningsnivåerna till nivåer inte medför att sjuktalen faller till nivå. All sjukskrivning, kort som lång, börjar med att man är hemma från arbetet en första dag. Ett sätt att minska antalet nya sjukskrivningar är att införa en andra karensdag, vilket vi föreslår. En självrisk i form av två efterföljande karensdagar borde vara rimlig utifrån de flesta utgångspunkter. För att människor som ofta är borta från jobbet p.g.a. kroniska sjukdomar inte ska drabbas för hårt vill vi att nuvarande högriskskydd i lagen om sjuklön ska gälla även för den andra karensdagen. Vi föreslår liksom tidigare att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas i stället för på förväntad inkomst det närmaste året. Dels är det mer rimligt att man får ersättning i förhållande till en inkomst man faktiskt har haft än i förhållande till en inkomst man tror sig komma att få, dels är det mer rättvisande för den som har ojämna inkomster att grunda ersättningen på 24 månaders i stället för på 12 månaders inkomst. Dessutom föreslår vi att ersättningen i sjuklönen och sjukförsäkringen sänks till och till därefter. ska man med våra förslag till förbättrad rehabilitering ha hunnit genomgå eller åtminstone påbörja en rehabilitering. Om rehabilitering inte är möjlig är även en rimlig tid att ställa om sin ekonomi till en lägre ersättning. Enligt lagen om allmän försäkring (3 kap. 4 a § AFL) kan inte summan av sjukpenningen och avtalsersättningarna överstiga av lönen. Sjukpenningen ska nämligen i sådana fall räknas ned med eventuell överstigande del. Vi menar att möjligheten att ersätta för inkomstbortfall ända av lönen förhindrar ekonomiska incitament att verka fullt ut. Skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta får inte vara försumbar. Vi föreslår därför att taket för den sammanlagda ersättningen - från den statliga sjukförsäkringen och genom kollektivavtal - sänks till av lönen. Vi föreslår att denna förändring träder i kraft först så att de avtalsslutande parterna ska ha möjlighet att förhandla om avtalen . 6.4.2Underlätta för individen att byta arbete Den enskilde har inget krav på sig och får heller ingen hjälp att byta arbete vid sjukskrivning som orsakats av arbetet eller där sjukdomen gör att just det aktuella arbetet kan utföras av den enskilde. Det finns därmed heller inget ökande krav inom sjukförsäkringen för den enskilde att pröva sin arbetsförmåga mot fler jobb alltefter det att sjukskrivningen fortskrider, som det gör i arbetslöshetsförsäkringen. När man varit sjukskriven , enligt nya rekommendationer , prövas i stället övergång till sjukersättning. En sådan automatisk prövning är vi emot då utslagningen från arbetsmarknaden då sannolikt blir permanent. Vi vill minska och inte öka antalet förtidspensionärer. Vi anser i stället att ersättningen i sjukförsäkringen ska sänkas till . Det ökar trycket på individen att försöka att återgå till någon form av arbete och inte nödvändigtvis bara det man blev sjukskriven ifrån. Vi anser även att arbetsförmågan bör prövas bredare på ett tidigt stadium. Detta för att inte utestänga människor från möjligheten till någon form av arbete om det inte är nödvändigt. För individen kan det vara negativt att byta jobb, särskilt om man har varit anställd länge, eftersom man då enligt LAS-reglerna kommer att sägas upp först om den nya arbetsgivaren behöver göra neddragningar. Det gäller såväl när man är sjukskriven eller riskerar att bli det på sin nuvarande arbetsplats som när man är frisk. Vi vill att en översyn görs av reglerna i LAS med syftet att genomföra förändringar som förhindrar att enskilda arbetstagare låses fast i anställningar där de blir sjuka. Översynen bör ske i samförstånd med arbetsmarknadens parter. 6.5Underlätta för arbetsgivarna att anställa långtidssjukskrivna Vi avvisar regeringens förslag att arbetsgivarna ska betala av sjukskrivningskostnaderna. Dels anser vi att det är fel att arbetsgivare ska ha ett sådant långtgående kostnadsansvar för sjukskrivningar utan att de ges större möjlighet att påverka dem, dels kommer arbetsgivarna sannolikt att bli ännu mer tveksamma att anställa människor med sjukdomshistoria eller äldre som har större sannolikhet att bli sjuka. Vi kan dock tänka oss andra ekonomiska incitament för arbetsgivare att bidra till att minska långtidssjukskrivningarna. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften sänks för arbetsgivare som anställer någon som har varit långtidssjukskriven. Det innebär på samma sätt som lönebidrag en subventionering av viss arbetskraft. Lönebidrag har enligt olika utvärderingar visat sig vara ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt redskap. Fördelen är att fler långtidssjukskrivna kan bli anställda. Nackdelen är att arbetsgivare avstår från att anställa någon annan (undanträngningseffekt). Därför bör nedsättningen av arbetsgivaravgiften endast gälla . En lägre arbetsgivaravgift är sannolikt inte tillräckligt för att en arbetsgivare ska våga anställa någon med en lång sjukskrivning bakom sig. Åtgärden bör därför kunna kombineras med provanställning och sättas in redan efter några månaders sjukskrivning eftersom sannolikheten för att någonsin komma tillbaka i arbete snabbt sjunker . En tänkbar lösning är att man som arbetsgivare får arbetsgivaravgiften halverad om man anställer någon som går från en sjukskrivningsperiod . Om man anställer någon som varit sjukskriven så halveras arbetsgivaravgiften osv. Den halverade arbetsgivaravgiften bör även kompletteras med möjlighet till provanställning i lika många månader som nedsättningen av arbetsgivaravgiften fortlöper. bör den enskilde även kunna vara tjänstledig från det arbete hon eller han är sjukskriven ifrån. Ett stort problem är den låga rörligheten på den svenska arbetsmarknaden som gör att människor låses in på arbeten där de inte trivs och/eller gör dem sjuka. Den låga rörligheten har flera orsaker. Turordningsreglerna i lagen om anställningstrygghet (LAS) bidrar genom att människor som varit länge på ett jobb inte vågar byta i rädsla för att då hamna sist i turordningskön. Arbetsgivare i sin tur vågar inte anställa människor som löper större risk att bli sjukskrivna, framför allt de som har varit sjukskrivna tidigare, kvinnor och äldre arbetskraft. Även för medelålders människor är det svårare att få jobb bl.a. därför att man enligt LAS får räkna dubbel turordningstid efter , vilket gör potentiella arbetsgivare mer tveksamma att anställa någon som de kan ha svårt att bli av med. Vi föreslår att regeln i 3 § tredje stycket anställningsskyddslagen om dubbel turordningstid för arbetstagare avskaffas. På vissa orter i har företagen anslutit sig till s.k. arbetsgivarringar. Arbetsgivarringarna är privata företag som fungerar lite olika. Grundidén är dock att låta de anställda i företagen som behöver ett nytt jobb pröva att jobba i ett annat företag som är medlem i arbetsgivarringen. Arbetsgivarringen kan även hjälpa den anställde till att få tillgång till rehabilitering, arbetsträning eller utbildning. Arbetsgivarringarna kan därmed vara ett komplement, framför allt för storföretagen, till den offentliga och arbetsförmedlingen. 6.6Samordna sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen Sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen fungerar ofta som kommunicerande kärl. En del arbetslöshet beror på att den arbetslöse inte har tillräcklig arbetsförmåga för de jobb som står till buds. En del sjukskrivning sker av arbetsmarknadsskäl, trots att det egentligen inte är tillåtet enligt lagen om allmän försäkring. , på initiativ från , stängde dock denna möjlighet att få högre ersättning genom att gå från arbetslöshet till sjukskrivning. Vi vill öka samordningen av ersättningsnivåerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen ytterligare och föreslår därför samma ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen som vi föreslår för sjukförsäkringen i denna motion. En samordning av systemen kan dock inte drivas hur långt som helst eftersom det finns principiella skillnader mellan försäkringarna. En arbetslös person som uppbär arbetslöshetsersättning ska stå till arbetsmarknadens förfogande och vara beredd att öka sitt sökområde, geografiskt och yrkesmässigt vartefter arbetslöshetsperioden fortskrider. Formellt sett finns det även en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen även om denna inte tillämpas. En sjukskriven person kan inte stå till arbetsmarknadens förfogande så länge denne är akut sjuk. Även en sjukskriven person bör dock fåökade krav på sig att pröva sin arbetsförmåga mot nya jobb. Vi anser dock inte att det ska finnas en bortre parentes i sjukförsäkringen utan att sänkta ersättningsnivåer är ett tillräckligt incitament för att den enskilde som har arbetsförmåga kvar ska byta jobb om det skulle vara en möjlig lösning att bryta sjukskrivningen. I ett nästa steg kan vi även tänka oss att sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen liksom pensionssystemet bryts ut ur statsbudgeten. Försäkringarna kan antingen finansieras med avgifter från arbetsgivarna, som , eller från löntagarna. Om systemet finansieras med avgifter från arbetsgivarna bör dessa brytas ut ur den vanliga arbetsgivaravgiften och sedan tillåtas variera med kostnaderna för arbetslösheten och sjukskrivningarna. Vi kan även tänka oss ett inslag av differentierade avgifter beroende på arbetslöshet och sjukfrånvaro i olika sektorer. En sådant system skulle mer effektivt än regeringens förslag leda till att arbetsgivarna vidtog åtgärder för att minska sjukfrånvaron och till att löntagarna blev mer återhållsamma i sina löneanspråk. Det bör även lagstadgas att alla avgifter som arbetsgivaren eller den enskilde betalar i form av försäkringsavgifter eller ren skatt skall redovisas i kronor och ören på lönebeskedet. 6.7Tillsätt en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna nu Detta är frågor som bör behandlas av den utredning om socialförsäkringssystemen som regeringen hade utlovat skulle tillsättas . Regeringen har dock valt att tillsätta en enmansutredning som enbart ska utreda sjukförsäkringen men inte arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen har dessutom fått mycket begränsande direktiv. I stort sett får utredaren inte ifrågasätta annat än detaljer i systemen. En parlamentarisk utredning avser regeringen att tillsätta först , när enmansutredaren är klar med sin utredning. Sjukfrånvaron är dock en mer akut fråga än så. Vi vill därför att regeringen tillsätter den parlamentariska utredningen om socialförsäkringssystemen omgående och ger den friare direktiv än de som enmansutredaren fått. 6.8Uppmuntra arbetsförmedlare och försäkringskassepersonal Mer kraft måste ägnas åt att få tillbaka långtidssjukskrivna som har arbetsförmåga kvar till arbetslivet av de myndigheter som administrerar detta (och ).