mot · GS02Ub485 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en successiv höjning av resurserna i grundutbildningen med målet 20-procentig ökning. anvisar med följande ändringar i förhållande regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd för : förändringar i förhållande till regeringen -1 805 811 25:7 Bidrag till vissa organisationer -2 045 811 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för : förändringar i förhållande till regeringen 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola -1 000 000 25:11 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem -1 500 000 25:11 NYTT ANSLAG Satsning på behöriga lärare, förskollärare och fritidspedagoger NYTT ANSLAG Kvalitetssatsningar i förskolan 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning NYTT ANSLAG Lägre utbyggnadstakt av högskoleplatser 25:75 Särskilda utgifter inom högskolor och universitet 25:78:2 råd för högre utbildning NYTT ANSLAG Ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning (f.d. fakultetsanslagen) NYTT ANSLAG Kompletteringsutbildningar till utländska akademiker NYTT ANSLAG Försöksverksamhet med lärlingsutbildning och ersättning till företag som tar emot lärlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omfördelning av anslag. I denna motion beskrivs ekonomiska överväganden för utbildningsområdet kortfattat. För närmare motiveringar, se motionerna Förändring i skolpolitiken, Utbildning med kvalitet för utländska akademiker, Rättvisa studiemedel, Den fria akademin m fl. Högre studiemedel till alla anser att studenterna har fått stå tillbaka ekonomiskt genom att värdet av studiemedlen urholkats . Vi anser att det nu är dags för en kraftigare höjning, och höjer därför totalbeloppet med . Det innebär en kostnad av , som vi bekostar genom färre vuxenstudieplatser och andra förslag som framkommer i vår studiemedelsmotion. Ökade anslag till forskning Staten har stått för en allt mindre andel av de totala forskningsresurserna. Forskning har stor betydelse för tillväxten och staten måste ta ett större ansvar. Frågan brådskar och beklagar därför att regeringens forskningsproposition försenats kraftigt. Vi föreslår att medlen till forskning ökar med mer än regeringen föreslår och att universiteten ges större möjligheter att själva förfoga över forskningsresurserna. föreslagna resursökning fördelas till alla högskolor som bedriver forskning. Avskaffa detaljstyrningen av forskningen 2004/05:5 Vårt framtida försvar s. 247 ska den kommande forskningspropositionen innehålla förslag om att i forskningsfinansiering ska tillföras de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Eftersom regeringen har angett att den totala medelsökningen 2005 ska uppgå till , så innebär detta att hälften av forskningsökningen kommer att öronmärkas till regioner som drabbats av regementsnedläggningar. Sådana detaljstyrningar hämmar kvaliteten i forskningen. Kvalitetshöjningar inom den högre utbildningen Högskolan har byggts ut så kraftigt att kvaliteten blivit lidande. Lärartätheten behöver öka, så att lärarna ges mer tid för både undervisning och forskning. Tillsammans med några andra mindre besparingar ger en minskad utbyggnadstakt om ca 3 000 platser möjlighet att frigöra till satsningar på undervisningskvaliteten. efterlyser också en plan för att återställa grundutbildningsresurserna till den nivå de hade . Då låg resurserna per student högre . För att kunna göra en sådan återställning, måste antingen budgetramen ökas kraftigt eller utbyggnadstakten sänkas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur detta bäst kan åstadkommas. Dessutom räknar regeringen bara med en procents löne- och kostnadsuppgång, trots att den normalt sett ligger på . Detta innebär att resurserna till utbildningen i verkligheten urholkas i regeringens budget. Öka den kvalificerade yrkesutbildningen Det finns ett stort behov av personer med kvalificerad yrkesutbildning, och föreslår därför en ökning av resurserna till denna utbildning med . Det är viktigt att problemen inom administrationen löses, så att behoven inom området tillgodoses på bästa sätt. Kompletteringsutbildningar för utländska akademiker Personer som har en utbildning från ett utländskt universitet behöver ofta bara en mindre komplettering för att kunna ta ut motsvarande svensk examen. hamnar dock många utländska akademiker i ett moment 22, och de förträffliga kompletteringsutbildningar som finns upphör eftersom de bara tilldelats tillfälliga projektmedel. liberalerna anslår därför för att kompletteringsutbildningarna ska kunna komma till stånd. Större frihet till ämnesråden inom Det är viktigt att ämnesråden inom fritt får fördela forskningsresurserna i så hög grad som möjligt. Den del av anslaget som styrs uppifrån ska begränsas till ett minimum. Mot denna bakgrund föreslår en omfördelning av resurser. Medel till den utbildningsvetenskapliga forskningen ska fördelas från ämnesrådet för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning respektive rådet för natur- och teknikvetenskaplig forskning, beroende på vilket ämne forskningen gäller. Behovet av tvärvetenskaplig forskning måste lösas genom samverkan mellan ämnesråden. Bidrag bara för anställning av behöriga anser att de bidrag som betalas ut till "personaförstärkningar" i skola och fritidshem har bidragit till att höja andelen obehöriga lärare och fritidspedagoger. När nu bidraget också ska gälla förskolan, är det särskilt viktigt att det görs klart att kommuner bara ska tilldelas bidraget om de anställer behöriga lärare, fritidspedagoger och förskollärare. Förskolan har nämligen fått allt svårare att upprätthålla andelen utbildade förskollärare. Den pedagogiska verksamheten blir lidande om personer som saknar rätt utbildning ska vara ansvariga. Stöd till företag som tar emot lärlingar från gymnasiet Gymnasieungdomar är dåligt förberedda för yrkeslivet . vill därför starta ny företagsanknuten lärlingsutbildning där företagen delvis kan få ersättning för att de tar emot lärlingar. Vi anslår för detta ändamål. Skapa en nationell skolinspektion anser att Myndigheten för skolutveckling kan läggas ned, eftersom skolutveckling ska ske på lokal nivå med stöd av universitet och högskolor. En ny myndighet bör tillskapas, vars ansvarsområde ska vara tillsyn och utvärdering av skolväsendet. Medel kan därför tas från . Myndigheten för nationell skolutveckling vill helt lägga ned, eftersom utvecklingen inte ska styras från nationell nivå. Av samma skäl kan anslagen för skolutveckling minska något. Ett mer rättvist studiemedelssystem anser att det är orättvist att personer som är och redan gjort sitt inträde på arbetsmarknaden, ska gynnas i studiemedelssystemet. Vi motsätter oss därför det rekryteringsbidrag som riktas till denna grupp. anser att en grupp som i stället ska gynnas är de studerande som har barn. Dessa bör ges möjlighet att få ett tilläggslån om . grundar sin budget för utgiftsområdet studiemedel på ett antagande om färre studerande. Minskat antal platser i de statliga satsningarna på vuxenutbildning Vuxenutbildningen är ett kommunalt ansvar men det projekt som tidigare hette har levt vidare i andra former. anser att resurserna till detta projekt kan dras ned, eftersom det reella behovet inte är så stort. Vuxenutbildningen belastas av studenter som läser trots att de redan har godkända betyg från gymnasiet. anser att barn med utländsk bakgrund ska sökas upp och erbjudas avgiftsfri språkförskola. För detta ändamål, och för andra kvalitetssatsningar i förskolor, avsätter vi . Denna och andra satsningar, t ex på pedagogiskt samarbete mellan familjedaghem och förskollärare, bekostas genom att de föräldrar som har fyra- eller femåringar i förskola mer än inte får avdrag enligt reformen allmän förskola. återkommer till förslag om förskolan i samband med behandlingen av regeringens förskoleproposition. Utgiftsområde 15, tusental kr: förändringar i förhållande till regeringen förändringar i förhållande till regeringen -1 480 922 -1 658 668 25:7 Bidrag till vissa organisationer -1 720 922 -1 898 668 Utgiftsområde 16, tusental kr: förändringar i förhållande till regeringen förändringar i förhållande till regeringen 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen NYTT Allmän förskola: kvalitet 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola -2 000 000 -2 000 000 25:11 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem -1 000 000 NYTT Behöriga lärare, förskollärare o fritidspedagoger 25:16 Bidrag till vissa organisationer 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:75 Särsk utgifter inom univ och hög- skolor NYTT Lägre utbyggnadstakt i högskolan NYTT Kvalitetshöjningar i högskolan NYTT Höjning av forskningsanslagen (f d fakultetsanslagen) NYTT Kompletterings- utbildningar för akademiker med Utländsk utbildning NYTT Försök med lärlingsutbildning Axel Darvik (fp)