mot · GS02A375 · 2004-10-05 00:00:00 — Arbete för tillväxt och välfärd Mer än en miljon svenskar i arbetsför ålder arbetar inte . Detta leder till stora påfrestningar på ekonomin och den offentliga välfärden. När befolkningen blir äldre och de färre arbetsföra ska försörja alltfler kommer påfrestningen att bli ännu större. vill ha en omfattande reform av arbetsmarknadspolitiken som ger fler människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete. Viktiga delar i den är att: Stärka arbetsförmedlingens roll och intensifiera förmedlingsuppgiften. Öppna för konkurrens inom både förmedling och arbetsmarknadsåtgärder. Lägga ned AMS och skapa en ny mindre och mer effektiv arbetsmarknadsmyndighet. Betona att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring med tidsbegränsad ersättning. Stoppa friåret som kommer att göra 12 000 arbetande svenskar till bidragstagare. Införa instegsjobb för långtidsarbetslösa ungdomar. Ge långtidsarbetslösa en jobb- och utvecklingsgaranti. Reformera arbetsrätten för att göra det lättare att anställa och på så sätt ocksåöppna upp för dem som står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Dagens tillfälliga anställningsformer begränsas till tre typer: instegsjobb, provanställning och visstidsanställning. Provanställning ska vara möjlig och överenskommen visstidsanställning i tvåår för högst 20 personer hos samma arbetsgivare. 1.Arbete är grunden för välståndet573 inte bäst i klassen573 Stora områden av utanförskap574 2.Stark ekonomi ger arbete åt fler574 Göra människor redo att arbeta575 Instegsjobb i stället för AMS-åtgärder579 Aktivera långtidsarbetslösa mer effektivt579 Inga socialbidrag till arbetsföra580 6.Lägre trösklar till arbetsmarknaden581 7.Gör arbetstiden mer flexibel582 8.Hjälp till särskilt utsatta grupper583 Hindra att äldre slås ut från arbetsmarknaden584 Fler ungdomar i arbete584 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera arbetsmarknadspolitiken och lägga ned AMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka arbetsförmedlingen och införa alternativ till den statliga förmedlingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 2005. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det s.k. Friåret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa anställningsformen instegsjobb för främst långtidsarbetslösa ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa arbetsmarknadsåtgärden jobb- och utvecklingsgaranti för personer som står långt från arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa anställningsformen visstidsanställning under tvåår för högst 20 personer hos samma arbetsgivare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjligheten till provanställning . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och tidsbegränsad med nedtrappad ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsföra inte skall hänvisas till att leva på socialbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera arbetsrätten för att göra det lättare att anställa och särskilt att anställa dem som stått utanför den reguljära arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra arbetstidslagstiftningen mer flexibel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkta insatser för arbetshandikappade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att renodla verksamhet och se över företagets vinstkrav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hindra att äldre slås ut från arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska arbetslösheten bland ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka sysselsättningen och minska beroendet av socialbidrag i utsatta bostadsområden och kommundelar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad för enligt uppställning: Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad - 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd del 22:2 Höjd egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen * 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Investeringar i utsatta områden 1 Kompenseras genom ett skatteavdrag och bortfall på statens inkomstsida. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv för enligt uppställning: Utgiftsområde 14 - Arbetsliv -25,3 -285,3 1Arbetsdomstolen läggs ned och målen förs över till allmänna domstolar. Anslaget flyttas till UO 4 Rättsväsendet. 2Arbete är grunden för välståndet Arbete är grunden för välståndet. Ju mer arbete som utförs i desto mer resurser skapas för både privat konsumtion och offentligt finansierad välfärd. är jämfört med många länder gynnat av demografin. av vår befolkning befinner sig i arbetsför ålder - . Men det är bara av befolkningen som arbetar. En normal arbetsdag såär det mer än 1 miljon människor i arbetsför ålder som inte går till ett arbete för att de är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. satte den socialdemokratiska regeringen upp målet att av befolkningen i arbetsför ålder skulle ha ett reguljärt arbete . Det målet nåddes aldrig ens under den goda konjunkturen . har läget på arbetsmarknaden blivit sämre och man är 160 000 personer ifrån det målet. Bortfallet av arbete kan mätas på ett annat sätt. arbetade befolkningen i arbetsför ålder mellan 24 och i genomsnitt. hade den genomsnittliga arbetsveckan minskat . Dessa dystra fakta blir ännu mer oroande med tanke på att den andel av befolkningen som befinner sig i arbetsför ålder snart börjar minska. kommer befolkningen i arbetsför ålder att minska från av befolkningen till . Det betyder drastiskt uttryckt att en halv miljon äldre och yngre ska försörjas av en halv miljon färre människor i arbetsför ålder. Detta kommer att innebära sådana påfrestningar på de offentligt finansierade välfärdssystemen att de i grunden hotas. inte bäst i klassen är inte det enda land som har problem med en åldrande befolkning och låg sysselsättning. När detta väl konstaterats ska man dock lägga märke till att folkhälsan hos befolkning objektivt sett borde vara bättre än i nästan varje annat i-land, och därmed också kraven på sysselsättning per individ i motsvarande mån högre. Som nation kan vi därför inte slå oss till ro med att vara lika bra som andra länder. Dock, de tal som presenteras nedan tar inte hänsyn till den höga sjukfrånvaron i . Om man jämför genomsnitt var av befolkningen sysselsatt i jämfört med i EU. är bäst i EU på att sysselsätta kvinnor men i mitten på att sysselsätta män - sex EU-länder har högre sysselsättning bland män än . är bäst i EU på att sysselsätta äldre. Notera att av alla sysselsatta är sjukfrånvarande på heltid från sitt arbete, vilket illustrerar betydelsen av det statistiska beräkningsfenomenet att sjukfrånvaron inte är tagen hänsyn till i begreppet "sysselsättning". har högre ungdomsarbetslöshet än EU:s genomsnitt och är även sämre än de flesta länder i EU på att sysselsätta sina invandrare. Stora områden av utanförskap Genomsnitt berättar inte alltid hela sanningen. Bakom siffran som säger att av den svenska befolkningen har ett arbete döljer sig stora regionala skillnader. I våra storstadsområden, men även i andra delar av landet, finns många stora geografiska fickor där mer än hälften av den arbetsföra befolkningen inte har ett arbete. 3Stark ekonomi ger arbete åt fler Grunden för en stark samhällsekonomi är en hög sysselsättning. Hög sysselsättning får vi om kan erbjuda konkurrenskraftiga villkor för produktion av varor och tjänster. har vi sett många trista exempel på hur svenska företag väljer att lägga ned produktion i och flytta verksamheten till andra länder där villkoren är bättre. Att denna utveckling långt ifrån är över visas inte minst av det hot som vilar över biltillverkningen i . Att företag läggs ned eller flyttar produktion utomlands innebär krav på svensk ekonomi att nya företag/arbetsgivare och arbetstillfällen måste tillkomma. har 100 000 arbeten försvunnit från den svenska industrin (netto). Sysselsättningen har hållits uppe genom att kommuner och landsting har expanderat. Det är naturligtvis ingen uthållig politik eftersom de senares sysselsättning finansieras genom arbete i privat sektor. Om denna negativa utveckling fortsätter urholkas basen för en stark samhällsekonomi och en offentligt finansierad välfärd. Den tid då våra stora industrikoncerner skapade nya arbetstillfällen är förbi. har antalet anställda i storföretagen minskat , med undantag för . - liksom andra rika länders - framtid vilar alltmer i händerna på den privata tjänstesektorn och de små företagen. Mer än två tredjedelar av de nya arbeten som skapas inom den privata sektorn skapas i små företag. behöver en politik som gör det mer attraktivt för människor att dels våga starta nya företag, dels våga anställa. förslag på detta område utvecklar vi i vår näringspolitiska motion och i den motion om småföretagens villkor som vi lägger . anser att det är centralt att slå vakt om målet att hålla ett överskott i statens finanser över en konjunkturcykel och på det sättet se till att statsskulden och statens ränteutgifter minskar. I den budget som regeringen lagt fram för väljer regeringen att låna till nya utgifter och att späda på den inhemska efterfrågan i ekonomin som den internationella konjunkturen är på väg uppåt. Detta kommer att leda till att höjer styrräntan tidigare, och eventuellt även mer, än om finanspolitiken inte hade varit expansiv. Räntehöjningarna dämpar den inhemska efterfrågan och leder till färre jobb på andra håll i ekonomin, kanske främst i privat sektor. Göra människor redo att arbeta Arbetsmarknadspolitiken kan inte - och ska inte heller - skapa reguljära arbeten. Arbetsmarknadspolitikens mål är dock oklara. En uppgift är att söka säkerställa att kompetensen hos arbetskraften inte minskar i konjunktursvackor, utan förhoppningsvis i stället byggs upp. Till detta kommer uppgiften att stimulera rörligheten, i olika dimensioner, på arbetsmarknaden. Det viktigaste inslaget i en bra arbetsmarknadspolitik är en väl fungerande arbetsförmedling - i offentlig och enskild regi - som ska finnas i hela landet, som ska hjälpa arbetssökande att söka arbete och som hjälper arbetsgivare att besätta lediga arbeten. Utöver det behövs också ett lämpligt utbud av utbildningar, praktikplatser och andra stödjande insatser som ökar den arbetssökandes möjligheter att ta ett ledigt arbete. Arbetsmarknadsutbildningar kan också motverka brist på arbetskraft inom vissa yrken. Såväl svenska som internationella utvärderingar visar vikten av att ha en effektiv arbetsförmedling som tidigt skaffar en bra bild av den arbetssökandes kompetens och behov och som hjälper och driver på honom eller henne att söka arbete. Svenska regeringar har framhävt att har en aktiv arbetsmarknadspolitik med en heltäckande arbetsförmedling med runt 6 000 anställda. Arbetsförmedlingens arbete har dock kritiserats kraftigt i olika myndigheters utvärderingar. Statskontoret har skarpt kritiserat Arbetsförmedlingens insatser för de enskilda arbetssökande. Bland annat har Statskontoret fört fram att de individuella handlingsplanerna håller låg kvalitet, att AMS inte följer upp att de egna insatserna når den målgrupp de var tänkta för och att AMS handlar upp utbildningar utan att ha kvalitetssäkrat innehållet i dem. har kritiserat arbetsförmedlingen för att man inte hänvisar arbete till arbetssökande och att man alltför sällan ifrågasätter personers rätt till arbetslöshetsersättning, även när dessa inte står till arbetsmarknadens förfogande.1 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har också kritiserat arbetsförmedlingen för brister i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen och stora variationer mellan länen i att ifrågasätta personers rätt till ersättning.2 Ända har, med undantag av några fåår, av den svenska arbetskraften ständigt varit sysselsatt i olika former av arbetsmarknadsåtgärder. En tredjedel av alla arbetslösa - över 100 000 personer - befinner sig i någon arbetsmarknadsåtgärd. De utvärderingar som gjorts av den svenska arbetsmarknadspolitiken3 visar att arbetsmarknadsåtgärderna hjälpt till att minska den öppna arbetslösheten och aktivera långtidsarbetslösa så att de inte lämnar arbetsmarknaden. Det är dock påfallande små vinster satt i relation till de stora statsfinansiella resursinsatserna. Resultaten av utvärderingar pekar också på att arbetsmarknadsåtgärder snarare hämmar än ökar rörligheten på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsåtgärderna har varit effektiva på att bryta långa perioder av öppen arbetslöshet med någon form av aktivitet och hålla uppe arbetskraftsdeltagandet. Däremot är det ytterst tveksamt om åtgärderna faktiskt uppfyller de mål som satts upp, till exempel: att hjälpa människor till riktiga arbeten och se till att de arbetssökande snabbare matchas ihop med lediga arbeten. Svenska utvärderingar tyder t.ex. inte på att den i särklass dyraste arbetsmarknadsåtgärden - arbetsmarknadsutbildningarna - verkligen ökar arbetssökandes möjligheter att få ett varaktigt riktigt arbete. Däremot finns det stöd för att olika typer av lönesubventioner som gör det billigare att anställa arbetslösa i reguljära arbeten ökar deras möjligheter att få ett riktigt arbete. Men priset är högt: subventionerade anställningar driver undan reguljära arbeten. Därför måste subventioner i första hand erbjudas arbetssökande som står långt från att vara konkurrenskraftiga på den reguljära arbetsmarknaden. Dagens , AMS och länsarbetsnämnderna, är en stor och svårstyrd koloss som lyder under ett mycket detaljerat regelverk. föreslår att AMS i sin nuvarande form läggs ned och ersätts av en mindre myndighet vars främsta ansvar blir rena myndighetsuppgifter och tillsyn. Syftet med reformen är att öppna för att de viktiga serviceuppgifterna inom arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsåtgärderna ska kunna utföras av flera olika aktörer, både privata och ideella. Internationella erfarenheter visar att arbetsmarknadspolitiken kan bli mycket effektivare om produktionen av servicetjänsterna kan handlas upp i konkurrens mellan olika utförare vars ersättning också beror på hur väl de lyckas med att hjälpa arbetssökande till varaktiga arbeten. Den nya arbetsmarknadsmyndighet vill införa kommer att ges ansvaret för att se till att det finns en bättre fungerande arbetsförmedling och skräddarsydda arbetsmarknadsåtgärder för varje del av landet. Myndigheten har ansvaret för att handla upp lämpliga tjänster från enskilda utförare, och när sådana inte finns tills vidare själv bedriva verksamheten. Denna reform kommer att leda till en politik som, i kombination med en politik för fler företag och arbetsgivare, snabbare kan hjälpa arbetssökande att hitta riktiga arbeten. Men reformen kommer också att ge de enskilda arbetssökande större möjligheter att välja en lämplig arbetsförmedling och åtgärder som passar hans eller hennes behov. vill att de enskilda arbetssökande som behöver någon form av aktiv insats ska få större möjligheter att själva välja aktivitet och utförare genom en personlig omställningspeng som de förfogar över och kan använda i samråd med sin arbetsförmedlare. Under arbetslöshet är det mycket viktigt att den arbetslöses fokus ligger på att söka arbete. Utvärderingar av arbetsmarknadspolitiken visar att intensiva insatser från den arbetssökandes och arbetsförmedlingen redan tidigt i arbetslösheten är det sannolikt effektivaste sättet att snabbt få arbetssökande tillbaka i arbete.4 Att upprätthålla en bättre fungerande och heltäckande arbetsförmedling i hela landet är bl.a. därför mycket angeläget. Den kritik som framförts mot arbetsförmedlingen visar dock att arbetsförmedlingens arbete behöver dock stramas upp och det existerande regelverket följas betydligt bättre än . En del i detta är att förmedlingarna behöver konkurrens. anser att det behövs alternativ till den statliga arbetsförmedlingen. Privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag är exempel på aktörer som kan komplettera den statliga arbetsförmedlingen. Olika specialinriktade förmedlingar skulle ha stora möjligheter att effektivt förmedla arbeten till arbetssökande med särskild kompetens. För andra arbetssökande som befinner sig längre ifrån arbetsmarknaden är det mer motiverat att inrätta ett närmare samarbete mellan arbetsförmedlingen, kommunernas socialkontor och försäkringskassorna. Internationellt finns det lyckade exempel på s.k. "one-stop-shops" som integrerar arbetsförmedling, socialtjänst och försäkringskassa för att arbeta med hela den arbetssökandes livssituation. när alltfler tecken tyder på att konjunkturen vänder uppåt och att läget ljusnar internationellt, som också regeringen påpekar, anser vi inte att staten ska expandera arbetsmarknadsåtgärderna. Mot denna internationella bakgrund föreslår att omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas . Minskningen sker främst genom att platser i dyrare och längre åtgärder som arbetsmarknadsutbildningar reduceras. satsar regeringen på att göra ytterligare 12 000 svenskar till bidragstagare . Försök med s.k. friår har pågått i tolv kommuner . Försöken har blivit utvärderade och har enligt utvärderingarna blivit ett präktigt misslyckande. Tanken med friåret var att en person som har arbete ska vara ledig och att en arbetslös skulle fylla hans eller hennes plats. Så har det inte alls blivit. Den utvärdering av friåret som IFAU, regeringens eget utvärdering, gjort visar att bara en tredjedel av dem som fick friårsplatserna var arbetslösa och att hälften av dem bara hade varit arbetslösa . Två tredjedelar av dem som tog ut friåren utnyttjade tiden till att vara lediga eller till att ta ut extra föräldraledigt. Bara en dryg femtedel utbildade sig. Dessa erfarenheter borde ha fått regeringen att bestämma sig för att avsluta friårsförsöket som ursprungligen var tänkt. I stället väljer nu regeringen att permanenta satsningen och värva ännu fler bidragstagare över hela landet genom att expandera antalet platser kraftigt. Detta är ett ansvarslöst sätt att hantera skattemedel och enskilda människor som inte kan ställa sig bakom. Vi avslår därför förslaget om utbyggt friår och anser att pågående försök med friår ska avrundas . För att kunna fånga upp eventuella problem i övergången räknar vi med att avskaffandet av friåret sparar 2005. Detta bör ge regeringen till känna. Instegsjobb i stället för AMS-åtgärder Vi föreslår att resurser läggs på tidsbegränsade subventionerade anställningar för arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden och där risken är mindre att insatserna tränger undan reguljära arbeten. Utvärderingar har som bekant visat att subventionerade anställningar kan vara en väg in i reguljär sysselsättning, men att metoden endast kan användas för personer som står relativt långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. I det kortare perspektivet förefaller nu konjunkturen bli bättre och alltfler arbetsgivare börjar överväga att anställa igen. anser att det bästa sättet att skynda på den utvecklingen är att göra det lättare och mindre riskfyllt för privata arbetsgivare att anställa. Arbetsgivaravgiften är en tung del av kostnaden för arbete. föreslår därför att det skapas 30 000 instegsjobb med halverad arbetsgivaravgift under högst . Instegsjobben är nästan uteslutande till för ungdomar som står utanför den reguljära arbetsmarknaden t.ex. genom att ha varit arbetslösa . i instegsjobb är personen provanställd, men meningen är att instegsjobbet normalt ska omvandlas till ett fast reguljärt arbete . Vi bedömer att sådana s.k. instegsjobb kommer att vara en utmärkt väg in till riktiga arbeten för en stor grupp som befinner sig en bit från arbetsmarknaden. I vårt budgetförslag anslår vi till denna anställningsform. Aktivera långtidsarbetslösa mer effektivt Arbetsmarknadsåtgärder ska fokusera på att bryta av arbetslöshet för att motverka permanent utslagning från arbetsmarknaden. Personer som fastnat i långa perioder av sammanhängande arbetslöshet och inte är redo för att ta ett riktigt arbete ska kunna aktiveras i en jobb- och utvecklingsgaranti där det ställs krav på den enskilde att delta i både kortare utbildningar och samhällsnyttigt arbete. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att så snabbt som möjligt slussa över den arbetssökande till den reguljära arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar prova nya arbeten. vill att arbetslöshetsförsäkringen ska vara allmän och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig till försäkringen. När den allmänna arbetslöshetsförsäkringen infördes betalade kassornas medlemmar eller fackförbunden merparten av försäkringens kostnader. betalar staten av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen, vilket gör det svårare att motivera varför medlemskap i en särskild kassa ska vara ett krav för att få ersättning vid arbetslöshet. Att en allmän försäkring administreras av många olika kassor, med olika traditioner och förutsättningar, innebär också risk för att försäkringens regler tillämpas på olika sätt. Ett villkor för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera är att ersättning bara ges till dem som söker arbete aktivt och som inte tackar nej till erbjudna arbeten. Dagens regler är mycket strikta på den punkten, men de tillämpas inte konsekvent. vill att reglerna ska tillämpas och att arbetslöshetskassor som inte stänger av personer som bryter mot reglerna t.ex. ska förlora en del av sitt statsbidrag. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring med en tidsbegränsad ersättning. Ersättningen ska vara av den förlorade inkomsten . ska ersättningen trappas ned till av den förlorade inkomsten. Efter 600 dagars arbetslöshet övergår den arbetssökande antingen i jobb och utvecklingsgaranti, där ersättningen ligger något över socialbidraget, eller erhåller grundbeloppet i dagens arbetslöshetsförsäkring, dvs. Den som erbjuds, men nekar, att delta i jobb och utvecklingsgarantin kan inte räkna med någon fortsatt ersättning från det offentliga. Inga socialbidrag till arbetsföra Ett stort problem är att fullt arbetsföra människor - i första hand nyanlända invandrare - hänvisas till kommunens socialkontor och inte får del av arbetsförmedlingens resurser för att söka arbete eller hjälpas till en utbildning. vill att alla arbetsföra som aktivt söker arbete ska ha rätt till hjälp från arbetsförmedlingen. Ingen arbetsför person ska hänvisas till att leva på socialbidrag utan alla ska tydligt uppmuntras att vara aktivt arbetssökande under arbetsförmedlingens och eget ansvar. Socialbidrag blir en fattigdomsfälla för alltför många som tappar motivet att söka och ta arbeten eftersom bidraget trappas ned vid varje extra arbetsinkomst. vill att alla aktivt arbetssökande över en viss ålder ska ha rätt till en fast ersättning motsvarande arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp under förutsättning att han eller hon fortsatt aktivt söker arbete eller deltar i en lämplig åtgärd inom ramen för den jobb- och utvecklingsgaranti som föreslår ska gälla alla långtidsarbetslösa. Den som inte är villig att delta i denna jobbgaranti kan inte räkna med att få ekonomiskt bistånd från det offentliga. 7Lägre trösklar till arbetsmarknaden införde tillsammans med Socialdemokraterna stora delar av dagens arbetsrättsregler, bl.a. lagen om anställningsskydd (LAS).