ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fö208 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa möjligheten att välja ett solidaritetsår i stället för värnplikt. Det svenska samhället lider brist på tid för vanlig medmänsklighet. Våra äldre blir allt mer isolerade och ingen hinner med att prata med dem eller lyssna in deras syn på saker och ting. Många av våra barn önskar inget högre än att föräldrarna eller förskolefröken skall lyssna just på deras historia. Ungdomar behöver få mera tid för att reflektera över vad som är livets mening och vad som är viktigt i tillvaron. Den allmänna värnplikten omfattar av en åldersklass av unga män och kvinnor. En åldersklass är cirka 107 000 män och kvinnor. togs av männen ut till värnpliktstjänstgöring medan fick fullgöra civilplikt. För kvinnorna är värnplikten frivillig. mönstrade och togs ut till militärtjänst. De flesta gör värnplikten frivilligt och många får inte ens göra den på grund av bristande ekonomi inom Försvarsmakten. En utveckling av värnpliktssystemet är på sin plats. En möjlighet borde finnas att komplettera den allmänna värnplikten med ett solidaritetsår. Att välja att använda tiden mellan gymnasiet och yrkesliv/universitet för att hjälpa samhället med alla de extra händer som behövs till vård, skola och omsorg. Med ett solidaritetsår skulle ingen gammal människa behöva se sommaren genom fönstret. skulle få fler händer till det allra nödvändigaste. Läxhjälpen i skolan skulle bli en självklarhet. Och en extra storebror eller storasyster skulle alltid finnas på dagis. Ett solidaritetsår handlar om extra hjälp och medmänsklighet och inte ersättande av befintlig personal. Detta skulle också kunna ge våra ungdomar ovärderlig erfarenhet och kunskap inför vuxenlivet.
mot · GS02Fö211 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sammanslagningen av och marinen till en myndighet. utgör en självständig statlig myndighet. Den ansvarar för polisiär verksamhet, kontroll av efterlevnad av in- och utförselavgifter (det vill säga tullkontroll), fiskeriövervakning, sjöövervakning och sjösäkerhetsarbete, miljökontroll samt övervakning av jakt, handel med utrotningshotade växter och djur och marinvetenskaplig forskning. Det är i dagens pressade ekonomiska läge för den svenska staten oförsvarbart att ha en uppdelning av uppgifter som är relaterade till svenskt territorialvatten och svensk ekonomisk zon som leder till förekomsten av skilda myndigheter. Överlappande uppgifter är ett kraftfullt argument för att förändra och förenkla myndighetsutövningen i . Ifråga om sjöövervakningen finns lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning. Den ger samma befogenheter till en kustbevakningstjänsteman som en polisman att exempelvis hålla förhör, medtaga till förhör, gripa någon och genomföra husrannsakan. Det vore enkelt att utsträcka dessa befogenheter till att även omfatta befäl inom marinen. arbetar intimt kring radarövervakning tillsammans med Försvarsmakten. Detta gäller också uppdrag inom räddningstjänsten. Det vore naturligt och önskvärt att samarbetet utsträcktes till samtliga de områden som ansvarar för. För att uppnå maximal effektivitet bör därför upphöra som självständig myndighet. Den befintliga fartygsflottan bör överföras till marinen liksom den anställda personalen. Därutöver bör givetvis en översyn göras över vilka delar av som kan läggas ut på entreprenad alternativt upphöra.
mot · GS02Fö213 · 2004-09-22 00:00:00 — Öppenhet i redovisning av hovets verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om redovisningen av de delar av Försvarsmaktens budget som används vid hovets aktiviteter. Öppenhet och insyn i staten och myndigheter är avgörande för att demokratin ska fungera. har en offentlighetsprincip som ger alla möjlighet att till exempel se hur olika offentliga institutioner utför sina åtaganden och använder skattebetalarnas pengar. beslutade att ge regeringen i uppdrag att se över hur öppenhet kring hovets ekonomiska förehavande ska öka. Detta uppdrag bör utökas med att också se över att öppet redovisa de resurser som Försvarsmakten använder vid hovets olika aktiviteter så att dessa blir offentliga. Det handlar bland annat om högvakten, firande av olika högtider, kungafamiljens födelsedagar, medverkan vid nationaldagsfirande och liknande. betraktar Försvarsmakten dessa verksamheter som en del av deras informations- och PR-verksamhet och redovisar inte detta separat.
mot · GS02Fö214 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över de lagändringar som behövs för att kunna införa slumpvisa drogtester bland värnpliktiga. De värnpliktiga är Försvarsmaktens största enskilda personalgrupp. Därmed är de också den grupp som i störst utsträckning handhar farlig materiel som skarp ammunition, vapen och tunga fordon. De värnpliktiga deltar i övningar som kräver hög precision och stort ansvarstagande. Det ställs dessutom allt högre krav på den utbildning som de värnpliktiga genomgår vilket i sig skapar större risker för olyckor och andra former av tillbud. De värnpliktiga måste känna sig trygga . I detta ligger givetvis ett ömsesidigt ansvar samt förtroende de värnpliktiga emellan samt mellan värnpliktiga och officerare. utförs slumpvisa drogtester på anställd personal inom Försvarsmakten, men dock inte på de värnpliktiga. Att de som deltar i olika former av övningar är drogfria är grundläggande för att skapa en trygg utbildningsmiljö - särskilt i de fall då skarpladdade vapen och tunga fordon används. Försvarsmakten utredde frågan om slumpvisa drogtester bland värnpliktiga och svarade att pliktlagen ej medger sådan slumpvis testning. Då de berörda parterna inom Försvarsmakten är överens om nödvändigheten i att kunna utföra sådana tester är det av stor vikt att det sker en översyn över de lagändringar som kan komma att behövas för att arbetet med slumpvis drogtestning ska kunna igångsättas relativt snart.
mot · GS02Fö215 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att genomföra internationell tjänstgöring. Politiskt ställs ökade krav på Försvarsmaktens insatsförmåga, främst avseende internationella insatser. Vid en övergång till insatsförsvar med ökade internationella ambitioner är det av stor vikt att skapa goda förutsättningar för dem som deltar i utlandsinsatserna. Skyldigheten för officerare att tjänstgöra internationellt måste också avspegla sig i avtal och attraktiva villkor. har facket försökt att få till stånd ett avtal som ger officerarna bättre stöd och villkor. Menar staten allvar med att vara en bra arbetsgivare krävs att politikerna följer upp beslutet om internationell tjänstgöringsskyldighet för officerare genom att sätta press på och Försvarsmakten att träffa ett kollektivavtal. Ett kollektivavtal ökar tryggheten och skapar bättre förutsättningar för alla som deltar i internationella uppdrag. Internationella uppdrag medför påfrestningar på individen och dess sociala situation. En undersökning från , genomförd på uppdrag av , visar att åtta av tio officerare levde under stress under sin utlandstjänstgöring. Sju av tio uppgav att familjen upplevde påfrestningar under utlandstjänstgöringen. Mot bakgrund av bland annat nämnda undersökning är det angeläget att utreda hur man kan skapa bästa möjliga förutsättningar och klara villkor för såväl officerare som anhöriga för internationell tjänstgöring. En utredning bör bland annat ta upp möjligheten till kompletterande försäkringslösningar vid internationell tjänstgöring. gör många försäkringsbolag undantag för arbete i en krigssituation vilket medför att en person som genomför internationell tjänstgöring och dennes familj riskerar ha sämre försäkringsskydd . Vidare bör en utredning se över föräldraförsäkringssystemet. Det måste vara möjligt för en hemmavarande förälder att arbeta mindre för internationell tjänstgöring. En utredning bör vidare titta på möjligheterna att via skattelagstiftningen skapa bättre förutsättningar för hemmavarande part, exempelvis genom att möjliggöra skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Hemmavarande part bör även ha möjlighet att erhålla tjänstledighet för internationell tjänstgöring. Även denna fråga bör ingå i en utredning. Skyldigheten att arbeta internationellt ställer ökade krav på staten som arbetsgivare. Staten måste ta ett helhetsansvar och se över förutsättningarna för den internationella tjänstgöringen. En utredning bör även studera de villkor och förutsättningar som finns i andra länder. Inte minst de system som finns i de andra nordiska länderna bör studeras, framför allt för det fall att ett ökat samarbete med i fråga om internationella insatser blir verklighet.
mot · GS02Fö216 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell katastroffond. Det blir tyvärr allt vanligare att naturkatastrofer av olika slag drabbar stora områden i landet. har det handlat om enorma översvämningar, om bortspolade vägar och broar, om förstörda fastigheter och om förstörda skördar. Detta har inneburit omfattande skador för såväl enskilda, näringsidkare, kommuner som staten. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Experterna är också eniga om att liknande katastrofer kommer att ske igen. Erfarenheterna från de översvämningar och andra naturkatastrofer som drabbat vissa regioner i landet talar också för att någon form av nationell fond/försäkringsordning bör inrättas. Erfarenheterna visar också att ansvaret för såväl skadorna som för de direkta insatserna hamnar mellan stolarna. drabbades åter delar av av mycket kraftiga slagregn vilket gjorde att stora vägavsnitt på både allmänna och enskilda vägar spolades bort. Det handlade i flera fall om vägavsnitt . Enskilda drabbades också av förstörda markavsnitt och infarter. kommun har beräknat att kostnaderna för att återställa det som skadats kommer att uppgå till . Med andra ord stora kostnader för både enskilda och kommun. Ett annat exempel är sommarens omfattande översvämningar i . Beräkningar visar att lantbrukarna i förlorat i uteblivna skördar. Enligt i fick översvämningarna konsekvenser på många plan. För enskilda jordägare och fastighetsägare är situationen efter katastrofen fortfarande kännbar. drabbades delar av västra av mycket kraftiga slagregn vilket gjorde att både allmänna och enskilda vägar spolades bort på . Det finns exempel på enskilda vägföreningar i området som drabbats av ett moment 22 i spåren av naturkatastrofen. Myndigheter hade svårt att ge bidrag och föreningen kunde inte påbörja en återuppbyggnad av vägen förrän ekonomin var ordnad. En nationell katastroffond skulle kunna vara en sådan vägförening behjälplig. Erfarenheterna och rapporterna från den omfattande översvämningen i pekar i samma riktning. Tyvärr har vi anledning att tro att den typen av katastrofer, som drabbat vårt land, kommer att inträffa igen. Det är därför av yttersta vikt att det för framtiden finns en ekonomisk beredskap för den här typen av katastrofer. En nationell katastroffond skulle vara till stor hjälp, en fond ur vilken man, med en hyfsat enkel administration, helt eller delvis kan ersätta skador som genom vädrets makter uppstått på mark och fastigheter. Regeringen borde därför få ett uppdrag att utreda och förbereda för en ovan beskriven katastroffond.
mot · GS02Fö217 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en naturkatastroffond som skall användas för att täcka skador efter katastrofer som inga försäkringar täcker. De senaste årens händelser med översvämningar, raserade vägar och jordskred har medfört stora ekonomiska kostnader för hus- och markägare samt för den drabbade kommunen. Erfarenheterna efter dessa händelser uppdagar även att ansvarsfrågorna är otydliga mellan olika myndigheter och att försäkringar inte täcker alla skador. Avsaknaden av anslag för täckande av kostnader efter oförutsedda naturkatastrofer bidrar nu till att försvåra och försena viktiga åtgärder som borde vidtas ganska omgående. Vid tidigare behandling av frågan om inrättandet av en naturkatastroffond, har påtalat att nästan alla naturolyckor drabbar områden som bebyggts på olämplig mark. Detta argument håller inte . Efter att ha besökt de drabbade rasområdena i och Sunnemoområdet kan många konstatera att erosion och sättningar i mark har skett över mycket stora områden som haft bebyggelse . Det som har förändrats är nederbördens intensitet som inneburit att markområden där inte förmått klara de stora vattenmängderna. Stora sprickor i marken har öppnat sig och kärnfrågan är hur markägarna skulle ha kunnat förebygga allt detta. Flera fastigheter står nu vid ruinens brant utan vägförbindelse och därmed obeboeliga. Flera privatpersoner och företagare har drabbats eftersom de inte får täckning för att åtgärda skadorna, inte full ekonomisk kompensation vid inlösen av egendom. För de drabbade har sommarens katastrof inneburit en smärtsam upplevelse. En naturkatastrof av denna dignitet kan knappast förebyggas. De extrema väderförhållanden som rådde i området är över det normala och var både chockerande och överraskade för många. I ett svar från försvarsministern på en skriftlig fråga med anledning av naturkatastrofen i hänvisar ministern till en proposition /84:6 angående ersättning för skador. Där påpekas att ersättning inte ska utgå från staten för skador som det går att försäkra sig för och att den principen är viktig. I proposition 2002/03:119 angående reformerad räddningstjänstlagstiftning betonas åter den enskildes ansvar för förebyggande åtgärder, detta utan hänsyn till orsakerna till naturkatastrofen. Med anledning av händelserna finner jag det befogat att ansvarsfrågorna måste klargöras. Det är viktigt för de drabbade områdena att de snabbt får hjälp och inte förblir i ovisshet för bygdens framtid. Den enskilde kan knappast göras ansvarig för sin egendom efter att ha fått klartecken för byggnation på marken. Har byggnadslov beviljats måste det yttersta ansvaret åläggas dem som betecknas som sakkunniga i byggnationsfrågor, dvs. Därefter är det kommunens uppgift att från staten begära täckning för de oförutsedda uppstådda kostnaderna. För att underlätta och få en rimlig hantering av de ekonomiska ersättningskraven borde därför en särskild fond inrättas att användas för täckande av skador efter naturkatastrofer där inga försäkringar täcker.
mot · GS02Fö218 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i . , , består av ledamöter från arbetsgivarsidan, fackliga representanter samt civila utanför poliskåren, vilket skapar demokratisk insyn i verksamheten och ett bra förtroende för allmänheten. , , har samma uppgift, det vill säga att granska det interna arbetet. Den enda skillnaden är att FPAN inte har några civila representanter i styrelsen. Den består alltså bara av militärt anställda. Detta är en demokratisk brist. Därför bör sammansättningen i FPAN likna den i i det avseendet att även civila personer ska ingå i nämnden.
mot · GS02Fö219 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kan fortsätta sin verksamhet. Skeppsbrutne bildades på i . Initiativet kom till för att samla alla intresserade krafter och gemensamt gripa sig an den stora uppgiften att öka intresset för räddning av skeppsbrutna samt att införskaffa medel till nödvändig räddningsutrustning. har () 27 000 medlemmar och de flesta är familjer. Stödmedlemmarnas antal är runt 8 000 och de verkar genom olika stödföreningar som är sprida över hela landet. har 53 stationer med sammanlagt 90 räddningskryssare och räddningsbåtar stationerade utefter samt de tre , och . Mer än 1 000 frivilliga kvinnor och män håller jourtjänst och bemannar räddningsenheterna året runt under dygnets alla timmar Anspänningstid, det vill säga tiden för avgång med båten, är mellan 5 och . utför 1 700-1 800 uppdrag varav hälften är sjöräddning och sjuktransporter. SSRS deltar i av alla sjöräddningsinsatser som sker i landet. gör en ovärderlig samhällsinsats. räddade över 100 människor från att omkomma och över 2 000 människor från allvarliga lägen till sjöss. SSRS ökar överlevnaden till sjöss utan att det kostar samhället en enda krona. Om du hamnar i nöd i närheten av svenska kusten och får iväg ett nödanrop tar det i medeltal innan du blir räddad. Om du befinner dig på internationellt vatten tar det , och detta till största delen tack vare att SSRS med sina engagerade besättningar satt ett högt mål. Det är betydligt snabbare än den tidsgräns som regeringen satt upp på tre respektive . SSRS är ordförande i , det internationella samarbetsforumet för sjöräddning i världen, vilket måste anses som ett stort erkännande av SSRS. i utreds nu av på begäran av regeringen. Utredningen skall vara klar till november . Senast detta gjordes var 1993. är enligt lag (SFS 1978:92, utfärdad ) befriat från arvsskatt och gåvoskatt. Fartyg och utrustning för livräddning är momsbefriade, mervärdesskattelagen 3 kap. 22 §. viktiga arbete utförs ideellt och utan större inblandning från staten annat än vad gäller befrielse från moms, arvs- och gåvoskatt. Våra farvatten är hårt trafikerade, speciellt , och här utför en oerhört värdefull insats. Det är viktigt att roll får bestå och att kärnverksamheten, att rädda liv och att assistera vid räddningsaktioner till sjöss, får vara prioriterad utan att andra uppgifter läggs på denna funktion.
mot · GS02Fö220 · 2004-09-23 00:00:00 — Överlåtande av Försvarsmaktens mark vid Bråvalla tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överlåta Försvarsmaktens mark vid Bråvalla till för att öka kommunens möjligheter till tillväxt. F 13 i avvecklades med omfattande förluster av arbetstillfällen i kommunen. har kommunen påbörjat en genomgripande omvandling från utpräglad industriort, med relativt få men stora industrier, till en ort med ett mångfasetterat näringsliv och många små och medelstora företag. har, tillsammans med övriga , stora förutsättningar att vara en tillväxtregion av nationellt intresse. Kommunen är ett attraktivt alternativ vid etablering av nya företag och därför har kommunen stort behov av att kunna erbjuda mark för nyetableringar. I det sammanhanget är den mark som gamla F 13 Bråvalla disponerade och som Försvarsmakten fortfarande äger av stort intresse. Trots att verksamheten vid Bråvalla är avvecklad har ännu inte fått gehör för sin önskan att kunna överta marken som gamla F 13 disponerade. Detta utgör ett hinder för en positiv utveckling av kommunens näringsliv och därmed den ekonomiska tillväxten. Det är angeläget att staten på alla sätt bistår kommunerna för att skapa tillväxt. I det här fallet vore det en tillväxtfrämjande insats om staten medverkar till att ges möjlighet att överta marken som tidigare disponerades av F 13 Bråvalla och som fortfarande ägs av .
mot · GS02Fö222 · 2004-09-28 00:00:00 — Försvarets helikoptrar samt flygpersonalens utrustning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över och åtgärda de brister som finns på försvarets helikoptrar samt på flygpersonalens utrustning. Den tragiska olyckan utanför , där en helikopter av typ Superpuma kraschade, gör det nödvändigt att väcka frågor kring helikopterns utrustning. kraschade en helikopter av samma typ i också då med dödsfall som följd. Efter den olyckan konstaterade () i sin utredning att Superpuman hade flera tekniska brister. Bland annat saknades inspelning av kommunikation och manövrering ombord, utrustning att registrera flygdata och upptäcka hinder nära helikoptern. SHK påpekade att majoriteten av militära Superpumor i andra länder har denna typ av utrustning. Försvaret lovade att åtgärda bristerna efter SHK:s utredning, dock kan vi konstatera att detta inte har gjorts; utrustningen fanns till exempel inte på den helikopter som förolyckades . Även utrustning vad gäller digitala kartor saknas, fortfarande får navigering ske med papperskartor. Dessutom har flygpersonal begärt att få signalfärgade dräkter som är lättare att upptäcka vid olycka. Enligt Försvarsmakten används dock gröna dräkter utan reflexer på grund av att de lämpar sig bäst i krig. En översyn eller uppföljning av dagens utrustning borde diskuteras enligt ovan.
mot · GS02Fö223 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försvarets destruktion av ammunition. Det svenska försvaret har genomgått en stor förändring och den processen kommer att fortsätta och intensifieras . Omställningen från det gamla invationsförsvaret till mer av insatsförsvar med ett stort inslag av internationella uppdrag är dramatisk och genomgripande för hela denna samhällssektor. Det är viktigt att Försvarsmakten väl vårdar sina relationer med industrin och andra samarbetspartner och att man hittar vägar för att på ett effektivt sätt utnyttja tillgängliga resurser. Detta gäller inte minst avvecklingen av material och ammunition som Försvarsmakten inte längre behöver. Detta är en bransch där ligger väl framme med hög kompetens som garanterar en säker och miljövänlig hantering av ammunitionen. Inte minst är den återvinningsgrad av olika beståndsdelar i ammunitionen som svenska anläggningar klarar av imponerande. För att klara konkurrensen med industrin från andra länder som har en sämre miljömässig hantering är det viktigt att försvaret ställer höga krav på miljö och återvinning i sin upphandling av dessa tjänster och att man har en lång planeringshorizont som gör det möjligt för industrin att planera långsiktigt.
mot · GS02Fö225 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrat kostnadsansvar för släckning vid hyggesbränning. För att bli miljöcertifierade måste skogsbolagen hyggesbränna en del av sina marker. kommer av allt att döma hyggesbränningen av miljöskäl att öka i omfattning. Detta är säkerligen positivt ur miljösynpunkt, men dagens regelverk riskerar att leda till kraftigt ökade kostnader för kommunernas räddningstjänster. I södra , särskilt i , finns flera exempel på att skogsbolagens dåliga släckberedskap vid hyggesbränning leder till ökade kostnader för kommunerna och deras räddningstjänster. Detta borde vara oacceptabelt. Ett skogsbolag som genomför hyggesbränning utan tillräcklig beredskap för att klara släckningen och som därför kallar på räddningstjänsten har inget kostnadsansvar för sin oaktsamhet. Det finns också exempel på att skogsbolag beställer helikopterhjälp för att släcka bränder som man annars skulle ha förlorat kontrollen över. Kostnaderna blir höga, men skogsbolaget bestrider kostnaderna och hänvisar till att kommunen har ansvar för räddningstjänst. Situationen är alltså så absurd att välbeställda skogsbolag som inte klarar av att sköta släckningsarbetet i samband med egen hyggesbränning kan rekvirera helikopterhjälp eller räddningstjänst - och sedan låta, den ofta fattiga, kommunen betala. Detta regelverk bör ses över och bolagen få ta ett ökat ansvar för de kostnader dålig brandberedskap vid hyggesbränning leder till.