mot · GS02Ub476 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning beslutar att uppta nya anslag för Läs- och skrivutveckling, och ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt följande uppställning: 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. -3 660 000 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola -1 000 000 25:11 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem -1 500 000 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna -1 916 797 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:35 KI: FoU 25:37 KTH: FoU 25:74 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. varav anslagspost nr 3 Stiftelsen : FoU Anslagspost 17 Regeringens disposition Läs- och skrivutveckling m.m. Ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning -7 358 038 I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. vill investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Vi skall sträva efter att utveckla utbildningssystemet för att möta kraven från individ och samhälle. Det handlar om viktiga vägval . Att avsätta resurser för utbildning är ett led i att skapa tillväxt men också ett led i att skapa livskvalitet för den enskilda människan där alla människor måste få möjlighet och stimulans att nå toppen av sin egen förmåga. Utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Kunskap innebär makt att förändra och påverka både samhället i stort, och makt att kunna göra sina egna val. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en god utbildning. utbildningspolitik tar sikte på det livslånga lärandet, eftersom kunskapskraven ständigt ökar i samhället. Vi önskar en gymnasieskola som höjer den allmänna utbildningsnivån och förbereder alla för ett livslångt lärande. Vi bör ha en utbildningspolitik som utgår från den enskilda eleven i varje skolform och som stärker helhetssynen på lärandet. Skolan måste ta hänsyn till att eleverna är olika och lär på olika sätt. Det finns många olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter de behov de enskilda eleverna har. vill att skolpolitiken ska stärka helhetssynen på lärandet. Alla elever ska ha möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur de lär sig. Vår skolpolitik lyfter inte över problem på gymnasieskolan eftersom vi anser att problem ska lösas där de uppstår för att inte urholka kvaliteten i alla skolformer. ska ge eleverna tillräckliga kunskaper och förbereda för ett livslångt lärande så att fler kan tillgodogöra sig utbildningen i gymnasium och på högskola. Om skolan ska klara sitt uppdrag behövs mer resurser, och vill genomföra tre reformer: rätt tillkunskaper, lokal makt och fler lärare. Gymnasieskola.Ett sätt är att se till att alla elever har med sig tillräckliga förkunskaper från . Om så inte är fallet, kommer dessa elevers tid i gymnasieskolan inte heller att vara någon framgång, då alla resurser kommer att ägnas åt att fylla i de hål som uppstått i tidigare stadier. Kommunen och skolan har ett åtagande som inte är avklarat förrän eleven nått kunskapsmålen i . Som ett led i våra tankar om att en individuell kunskapsrätt ersätter skolplikten blir steget till att införa flexibel skolstart naturligt. Med flexibel skolstart menar vi, att vi går från dagens fyrkantiga skola, där elevernas ålder styr mer än den kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sig på, till en verkligt individanpassad skola. Det öppnar för vissa elever att gå snabbare fram, medan andra ges möjligheten att ta på sig. Högre utbildning och forskning. Politiken för högre utbildning och forskning måste utgå från att den enskilda studenten och forskaren ska stå i fokus. Högre utbildning och forskning är en viktig del av vår gemensamma välfärd, som den betyder mycket för den enskilda människan. Därutöver har de statliga universiteten och högskolorna till uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Goda sociala och ekonomiska villkor är förutsättningar för att studenterna skall kunna tillgodogöra sig sina studier på bästa sätt. Den utbyggnad av den högre utbildningen över hela landet som medverkat till, är en viktig del för att motverka den regionala klyvningen av . Det är också viktigt att öka lärosätenas resurser så att kvalitetsarbetet kan fortsätta med bl a större satsning på forskning. redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Detta går stick i stäv med målet med regeringens "Wärnerssonpengar" som endast handlar om kvantitet och inte kvalitet, att anställa så många lärare som möjligt. Vi anser att pengarna skall gå direkt till kommunerna och användas efter det behov som finns t ex till kompetenshöjande av lärarna. Anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskola och 25:11 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem överförs därför från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Anslaget 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna överförs till utgiftsområde 25.Anslaget 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. överförs till utgiftsområde 25. I enlighet med det förslag som presenterades av den parlamentariska så kallade föreslår att de specialdestinerade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella statsbidrag. Anslaget 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet avskaffas.Centerpartiet anser att ett nationellt kvalitetsinstitut ska inrättas. Det bör ha till uppgift att utveckla och förfina metoder för utvärdering och stödja kommunerna i deras arbete. för avsätts till ett nytt anslag som vi minskar anslaget 25:2 Myndighet för skolutveckling med . Anslaget 25:1 minskas också med . Även anslag 25:3 Utveckling av skola och barnomsorg minskas med 50 miljoner. finns det ett stort behov av kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå. Mycket pekar på att det inom de flesta branscher finns ett stort behov av att medarbetare fortsätter och skaffar sig en yrkesinriktad utbildning ovanpå gymnasieskolan. Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig fylla ett stort behov. vill därför öka antalet platser för den kvalificerade yrkesutbildningen för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser vill vi understryka vikten av att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. tillför anslaget 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning . politik skapar tillväxt i . En viktig del i detta är att satsa resurser på forskning. Anslagen till lärosätenas forskning är också viktigt för kvalitetsarbetet inom högskolan.Forskningsresurserna vid , , , , () samt högskolastärks med 15 miljoner vardera.Vid universitet, , , , , ökar vi forskningsresurserna med vardera. KI, KTH, , , , Stiftelsen stärks med vardera. Därutöver föreslår vi ett nytt anslag som heter "Ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning" på . Resurserna inom anslaget skall gå till en allmän förstärkning av forskningen och forskarutbildningen vid landets samtliga lärosäten. I storleksordningen ska gå till att förstärka forskningen vid de högskolor som inte har vetenskapsområden , , , , , , , , , /, , , , , , , , (utöver de medel som finns inom anslag 25:76). Resterande 140 miljoner tillfaller övriga lärosäten, för att förstärka forskningen och forskarutbildningen hos dessa. genomför en satsning för att stärka kompetensen och öka insatserna mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. Vi föreslår att ett nytt anslagsområde införs med för . Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. råder det stor brist på lärare. Trots vetskapen om att det behövs fler lärare utbildas det färre. Även utbildningen till förskollärare har varit underdimensionerad . Regeringen medger själv i tidigare budgetproposition att problemet är att antalet platser till förskollärarutbildningen ej varit tillräckligt och att bristen inte beror på studenters bristande intresse för att söka sig till utbildningen. Med tanke på alla reformer som genomförts i förskolan, maxtaxa, garanterad plats i förskolan till arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande samt den allmänna förskolan för fyra- och femåringar, hade det varit önskvärt om regeringen sett till att åtgärda bristen på förskollärare. tillför lärarutbildningen till nya utbildningsplatser.