mot · GR02Fi23 · 2004-05-03 00:00:00 — Detta har bidragit till att hämma tillväxten. Det krävs en tillväxtinriktad politik som skapar möjlighet för fler att komma i arbete. Skatter som är skadliga för företagare och näringsliv måste sänkas eller avskaffas helt. Det kommunala utjämningssystemet måste reformeras kraftigt. Det ska utformas på ett sådant sätt att det skapar möjlighet för landets samtliga kommuner att erbjuda utbildning, omsorg och andra kommunala kärnuppgifter med en jämn och hög kvalitet. måste utjämningssystemet till sin karaktär vara sådant att det inte hämmar de kommuner som har tillväxt, alldeles oavsett om kommunens skattekraft i utgångsläget är högre eller lägre. Balanskravet är i grunden bra. Det är ett viktigt verktyg för att ha ordning på den offentliga ekonomin. är det uppenbart att balanskravets utformning behöver reformeras. Regeringen har aviserat dels en proposition om reformering av utjämningssystemet, dels en skrivelse om den kommunala sektorn. Det tidigare föreskickade förslaget om reformering av balanskravet bör regeringen lägga fram i samband med dessa. Vi avser att återkomma mer i detalj kring de kommunalekonomiska frågorna i anslutning till behandlingen av dessa frågor. tar inte ställning till tilläggsbudgeten som helhet, eftersom vi hade ett annat budgetalternativ som avslogs av . Det ligger på de partier som röstade igenom denna budget att göra förändringar i densamma så att deras beslutade utgiftstak kan hållas. Vi har inte enligt riksdagsordningen utrymme att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen aktualiserade. Det är därför inte praktiskt möjligt för oss att lägga fram en egen genomarbetad tilläggsbudget. Vi tar dock ställning till vissa av regeringens förslag. 14.1 Bilstöd till handikappade Regeringen har gjort bilstödet till en följetong som kommer med ett nytt årligt nummer i tilläggsbudgeten varje vår. Situationen är ungefär den som inträffat tidigare. Den eftersläpning som satts i system vållar ryckighet och svårigheter såväl för berörda funktionshindrade som för försäkringskassorna och de företag som handikappanpassar bilar. Anslaget var, till följd av tidigare eftersläpning, förbrukat . Då hela 600 ärenden av denna orsak sköts upp och en mycket stor utbetalning skedde beräknas nu årets anslag inklusive tilläggsbudget vara förbrukat , varför ryckigheten kommer att upprepas . Förhållandena är inte acceptabla, och om hade bifallit anslagsyrkandet i en fp-motion hade situationen inte varit så som den nu är. Det är mycket angeläget att det utredningsarbete som pågår leder till att det blir ett slut på den ryckighet och dåliga service som de funktionshindrade här har utsatts för. Detta måste också beaktas i arbetet med regeringens förslag till budget . Detta bör ges regeringen till känna. Vi motsätter oss som tidigare redovisats det orättvisa rekryteringsbidraget där vuxenstuderande får hela studiemedlet som bidrag. Därför säger vi nu också nej till förslaget att utöka rekryteringsstödet på ett lika orättvist sätt till vissa anställda i kommuner och landsting. Principerna för studiemedlen ska gälla lika för alla och studiestödssystemet ska förbättras för alla studerande. Förslaget bör avslås. 14.3 Myndigheten för skolutveckling Utökningen av anslaget till myndigheten för skolutveckling är en följd av det förslag om en utökning av rekryteringsbidraget ovan som vi motsätter oss. Förslaget bör avslås. Förslaget om höjning av anslaget hänger samman med en utökning av rekryteringsbidraget ovan som vi motsätter oss. Förslaget bör avslås. För systemutveckling och administration av det utökade rekryteringsbidraget anser regeringen att CSN behöver ytterligare. För att finansiera detta vill regeringen föra över 1 miljon från anslaget Studiemedel m.m. Eftersom vi motsätter oss denna utökning motsätter vi också den föreslagna finansieringen och överföring av medel för detta ändamål till CSN. Förslaget bör avslås. 14.6 Stöd till klimatinvesteringar (bemyndigande) Eftersom vi motsätter oss denna typ av stöd som snarare gynnar de kommuner som är bra på ansökningar än har positiva miljöeffekter. Det finns därför ingen anledning att acceptera regeringens förslag om att utöka möjligheterna att ingå ytterligare förpliktelser för detta slag av stöd. Förslaget bör avslås. 14.7 Väghållning och statsbidrag (låneram) Regeringen begär att få besluta om en låneram i om för vissa vägprojekt. Enligt vad vi inhämtat är avsikten inte att utnyttja denna möjlighet under vare sig 2004, 2005 eller 2006 på ett sätt som avspeglar sig i redovisningen av lånebehovet. Eftersom någon behov således inte föreligger och detta synes vara ytterligare ett försök av regeringen att undgå den normala budgetprocessen motsätter vi oss förslaget. Regeringen bör återkomma när behov föreligger. Förslaget bör avslås. 14.8 Banhållning och sektorsuppgifter (låneram) På samma sätt som ovan angavs vad gäller regeringens framställning om möjligheter att ta upp lån i för framtida väginvesteringar vill regeringen ha möjlighet att låna i för framtida järnvägsinvesteringar. Eftersom samma förhållande gäller som för förslaget vad gäller väghållning ovan, och därmed samma kritik kan riktas mot förfarandet, motsätter vi oss detta förslag. Regeringen bör återkomma när behov föreligger. Förslaget bör avslås. 14.9 Kreditering på skattekonto och skattereduktion Regeringen vill förlänga stödet till kommuner för bredbandsutbyggande. Vi motsatte oss detta stöd till kommunerna som vi ansåg onödigt. Regeringen vill också förlänga möjligheterna för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för höga anslutningskostnader. Utbyggnaden skulle ske på marknadsmässiga villkor. Därför finns det ingen anledning att acceptera den föreslagna förlängningen. Förslaget bör avslås. 14.10 En förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Regeringen lyckades genom förslag i förra vårpropositionen genomdriva att 3 miljarder av inleveranser från statliga företag skulle kanaliseras vid sidan om statsbudgeten för att kunna sättas in i statliga förlustmaskiner som SJ och . Vi motsatte oss detta förslag. En grundläggande invändning var att förslaget stod i strid med budgetlagen och var konstitutionellt tvivelaktigt. Vi ansåg det vara oroväckande att en av motiveringarna till förslaget var att medverkan i beslutsprocessen ansågs hämma statens förvaltning av bolagen till nackdel för bolagens utveckling och att regeringen därmed kunde få möjlighet, även om det endast var i undantagsfall, att själv disponera medlen på kontot för att göra nödvändiga kapitalinsatser. En annan invändning gällde användandet av bemyndigande på finansmaktens område. En viktig motivering för budgetlagen var att den ersatte en uppsjö av bemyndiganden som givit regeringen. Bemyndigandena var av den omfattningen att det var svårt att få en önskvärd överblick, och det förelåg risk för att det kunde uppstå oklarhet om vad hade beslutat. Det fanns behov av reglering på finansmaktens område som låg mellan regeringsformens och riksdagsordningens generella regler och de detaljerade och oöverblickbara bemyndigandena. Vid sidan om bemyndigandena fanns dessutom en rikt utvecklad praxis som ansågs behöva kodifieras. Förslaget om förbättrad kapitalstruktur tillhörde den typ av bemyndiganden som avsåg att undvika genom införandet av budgetlagen. Vi betonade vidare den betydelse som principerna om bruttoredovisning och fullständig budgetproposition har för att ska kunna utöva sin grundlagsreglerade finansmakt. Regeringsförslaget innebar ett flagrant brott mot budgetlagens bestämmelser. Det framgick inte heller av propositionen på vilken grund regeringens uppskattning att en engångsutdelning om kunde genomföras vilade. Beloppet verkade godtyckligt valt. var det uppenbart att den ordning regeringen föreslog skulle leda till att konkurrensen snedvreds på de marknader där statligt ägda företag verkar i konkurrens med privata företag. Även om regeringen lyckades genomdriva sitt förslag satte finansutskottet vissa bojor på regeringens handlingsfrihet. Utskottet underströk att inflytande skulle garanteras på ett rimligt sätt och skulle ges möjligheter att utöva finansmakten på ett korrekt sätt. skulle besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Underskott skulle ej få uppkomma på kontot, dvs någon kredit skulle inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövdes och medel ej fanns på kontor skulle behovet täckas genom anslag. Trots detta återkommer regeringen och vill knyta en kredit till kontot. Det argument som anförs är behovet av snabbhet. Den sakliga innebörden är att regeringen vill utöka ramen . Av samma skäl som vi ursprungligen motsatte oss införandet av detta konto motsätter vi oss starkt dess utbyggnad. I än högre grad vill regeringen tydligen agera utanför den normala budgetprocessen. Förslaget bör avslås. 14.11 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ökade kommunernas skatteintäkter som en följd av övergången från skattefri folkpension och pensionstillskott till skattepliktig garantipension. En motsvarande förändring gjordes även för förtidspensioner som omvandlades till sjukersättningar. Det tredje steget i skattereformen samt omvandlingen av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till ett högre grundavdrag förändrade skatteintäkterna för kommunerna. I budgetpropositionen gjordes en preliminär reglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget med anledning av pensionsreformens höjda grundavdrag etc. En slutlig reglering av det kommunala skatteunderlaget medför enligt regeringen en sänkning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting med 1,3 miljarder . Eftersom ingen reglering genomfördes föreslår regeringen att det generella statsbidraget till kommuner och landsting minskas med 2,6 miljarder och därefter 1,3 miljarder . Det finns ingen anledning att ha synpunkter på grunderna för denna nedräkning av statsbidragen. Finansieringsprincipen ska gälla. Däremot ställs kommuner och landsting i ett än mer bekymmersamt ekonomiskt läge när det generella statsbidraget mitt under pågående verksamhetsår minskas med 2,6 miljarder. Det skapar orimliga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting med så kraftiga minskningar under pågående verksamhetsår. Det riskerar att skapa krav på besparingar som går ut över de kommunala kärnverksamheterna. Det kan kullkasta de kraftiga insatser som gjordes inom den kommunala sektorn att vända långåriga underskott till varaktiga överskott. bör därför avvisa förslaget att retroaktivt minska det generella statsbidraget till kommuner med . Förslaget bör avslås.