mot · GS02N254 · 2004-09-23 00:00:00 — En liberal landsbygds- och glesbygdspolitik för tillväxt anser att behöver en modern landsbygdspolitik både i och . Målet för den liberala landsbygdspolitiken är att öka den enskildes möjligheter att fritt kunna välja arbete och bostadsort. Landsbygdspolitikens syfte måste vara att ta tillvara hela landets möjlighet till tillväxt. Vi vill därför aktivt främja landsbygdens utvecklingsmöjligheter genom att främja tillväxt på landsbygden, främja ett hållbart utnyttjande av de förnyelsebara naturtillgångarna, förbättra funktionsdugligheten hos det redan befintliga servicenätet och utveckla kvaliteten på landsbygdens boendemiljö och dess samhällsstruktur. De två viktigaste förutsättningarna för att få en levande landsbygd är goda kommunikationer och livskraftigt småföretagande. På landsbygden finns många småföretag som kompletterar och förädlar varor från jord- och skogsbruksföretagen men också ett stort antal andra företag - inte minst som underleverantörer - inom en mängd olika branscher. landsbygdsprogram har därför sin tyngdpunkt i att göra det attraktivt att starta och driva företag, t.ex. genom att rensa bort onödiga regler och att sänka skadliga skatter. Dessutom vill vi underlätta generationsväxlingen i befintliga företag. En annan viktig fråga för företagandet men också för kommuner och landsting är tillgång till arbetskraft. En fungerande arbetsmarknad som säkrar landsbygdens behov av t ex välutbildad arbetskraft är därför viktig. Dessutom måste man ha en lagstiftning som fungerar för landsbygdens behov av säsongsarbete och mindre grad av specialisering m.m. anser därför att arbetsmarknadslagstiftningen skall ses över och att ett landsbygdsperspektiv finns med i en sådan översyn. För att säkra landsbygdens framtid behövs fungerande service och kommunikationer. vill stoppa neddragningarna inom polis, tull, post och tingsrättsverksamheterna som pågår i . Vägnätet måste hålla en rimlig standard i hela landet och därför måste vägunderhåll, tjälsäkring, bärighetsförstärkning och nyinvesteringar på landsbygden öka. Naturen och landskapet är en bas för mycket av landsbygdens speciella värden. Det brukade landskapet ger miljöer för många av våra sällsynta växter och djur. Det är viktigt att tillvarata lokalt engagemang i miljövården både vad gäller frivilligorganisationer och enskilda personer. anser att pengar för arbetet med biologisk mångfald så väl som pengar inom EU:s landsbygdsutvecklingsprogram nu i större utsträckning än tidigare bör användas i lokala försöksprojekt. Eftersom vill ha en sammanhängande landsbygdspolitik vill vi också samla landsbygdens viktiga näringar under ett landsbygdsverk. De funktioner inom , och som är viktiga ur ett näringspolitiskt perspektiv vill vi sammanföra till ett landsbygdsverk. Detta matchar också vår strävan att inom EU ersätta den gemensamma jordbrukspolitiken med en livsmedels- och landsbygdspolitik som tar hänsyn till landsbygdens samtliga ekonomiska sektorer. Grunderna för en liberal landsbygds- och glesbygdspolitik7 En politik för företagande och tillväxt på landsbygden7 En politik för landsbygdens småföretag8 Utbildning och forskning - en bas för tillväxten i hela landet9 En arbetsmarknadspolitik för landsbygden11 En mer jämställd landsbygd12 Naturen och det brukade landskapet en av landsbygdens största tillgångar12 Skydda den biologiska mångfalden13 Jordbruk, fiske, skogsbruk och turism - näringar i nära samspel med naturen14 En politik för bra boendeförhållanden i hela landet15 Tillgång till social service, kultur och fritidsaktiviteter16 Samverkan för lokal utveckling och tryggad grundservice17 Bra kommunikationer för starkare regioner och kommuner18 Myndigheter som förstår landsbygdens villkor20 Ett samlat landsbygdsverk som värnar landsbygdsutvecklingen21 Regionalstöd och landsbygdsutvecklingspengar måste ha tydliga fokus21 Stödområden och EU:s regionalpolitiska stöd22 Reformera de regionala tillväxtprogrammen23 En bred syn på landsbygdsutvecklingsprogrammen23 Budgetpolitiska konsekvenser av politik24 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik som tar sin utgångspunkt i en lokal mobilisering av resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grunderna för en ny landsbygdspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad service till företagare via one-stop shops. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad service till företagare via en företagswebbportal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgången på riskkapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att skapa lokala och internationella nätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tjälsäkring av vägnätet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målsättningen att samtliga vägar i landet skall hållas öppna och farbara under alla delar av året.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT-kommunikationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om telefoni och mobiltelefontäckning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om persontransportstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bilen på landsbygden och att reseavdraget bör breddas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av utbildningssatsningar som en del av landsbygdspolitiken.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en modern lärlingsutbildning för bl.a. landsbygdens traditionella yrken.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskrivning av studieskulder.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av arbetsmarknadslagstiftningen och att ett landsbygdsperspektiv finns med på ett tydligt sätt i en sådan översyn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta till vara det lokala engagemanget vid arbete med biologisk mångfald.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning kring landskapets förändring.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsatta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den grundläggande samhällsservicen bör tryggas i lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och fritidsaktiviteter på landsbygden.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga organisationer beaktar effekten av rationaliseringar på det omgivande samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett samlat landsbygdsverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera de regionala tillväxtprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga myndigheters lokalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödområdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om LBU-programmen.5 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utveckling 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 1Yrkandena 7-11 hänvisade till TU. 2 Yrkande 12 hänvisat till SkU. 3Yrkandena 13-15 hänvisade till UbU. 4Yrkande 16 hänvisat till AU. 5Yrkandena 17, 18 och 27 hänvisade till MJU. 6Yrkande 21 hänvisat till KrU. För att möta framtidens utmaningar krävs tillväxt. Tillväxt är förutsättningen för jobb och välfärd och kan inte bara vara en fråga för våra storstäder utan även landsbygden måste vara en del av den svenska tillväxten. Två miljoner av befolkning bor på landsbygden och knappt två hundra tusen i det som brukar definieras som glesbygd. Ofta beskrivs landsbygd och glesbygd endast utifrån de problem som en negativ befolkningsutveckling ger. Det är visserligen sant att många landsbygds- och glesbygdsområden har en minskande befolkning men bilden är ofta mer komplex än vad en ytlig analys av siffrorna visar. I vissa landsbygdsområden ser man t ex en tydlig inflyttning speciellt av barnfamiljer. Den traditionella synen skymmer också möjligheten till en betydligt positivare ansats i form av en landsbygdspolitik som fokuserar på landsbygdens möjligheter och speciella värden. Skiljer sig då landsbygdens problem och framtidsmöjligheter från tätortens? inte, men på en del viktiga punkter finns det skillnader som gör att det är befogat med en landsbygdsdimension i politiken. En levande landsbygd är lika viktig för storstadens människor som den är för dem som väljer att leva på landsbygden. Landsbygd och storstad måste gå hand i hand. Flera viktiga frågor är speciella för landsbygden. Det första området gäller de strukturella frågorna, t.ex. gleshet, företagsstruktur och infrastruktur. Det andra området gäller de speciella värden som landsbygden ger så som biologisk mångfald, natur- och kulturvärden. Detta innebär att politiska beslut i viss mån påverkar landsbygden annorlunda än vad den påverkar tätorterna. Därför behövs en politik som tydliggör landsbygdens problem men framför allt tar till vara dess möjligheter. Räcker det då inte med regionalpolitik? Bristerna med regionalpolitik är två, dels att den oftast fokuserar på problem och inte på möjligheter, dels att den inte berör t ex tätortsnära landsbygd. Ofta blir diskussionen ur regionalpolitiskt perspektiv framför allt hur man skall skapa förbindelser till tätorterna och inte hur man skall ta till vara landsbygdens särart för att skapa tillväxt. Vi måste därför skifta fokus från en regionalpolitik som oftast mest handlar om bidrag och omfördelning av skatteresurser till en landbygds- och regionalpolitik som istället fokuserar på en lokal mobiliseringspolitik. En mobiliseringspolitik som har sin utgångspunkt i ett underifrånperspektiv där politikens mål uppnås genom att vi satsar på den enskilda människan och hennes förmåga till skapande. Varje region har sina styrkor, sina unika möjligheter. Dessa kan endast tas till vara genom lokala initiativ. Tyngdpunkten ligger i decentralisering, nyetableringar,småföretagens villkor, tillgång till riskkapitaloch lokal samverkan. Detta bör ges regeringen tillkänna. Grunderna för en liberal landsbygds- och glesbygdspolitik Den idelogiska grunden för en liberal landsbygdspolitik handlar om varje människas möjlighet att kunna ha makt över och ta ansvar för sitt eget liv. En liberal landsbygdspolitik bör sträva efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo på landsbygden eller i en mindre tätort att kunna göra det. Däremot finns det ingen motsättning mellan detta och ett samhälle med stor rörlighet. Den fria rörligheten är en grundbult i den liberala ideologin. Det kvittar om det gäller rörlighet inom EU, eller inom län och kommuner. Vi kan aldrig tvinga människor att bo på ett visst ställe. Människans möjlighet till rörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och en grundförutsättning för att vardagslivet skall kunna fungera. Såär också möjligheten att slå sig ner och bo och skapa sig ett liv där man vill. Landsbygdspolitikens huvudsyfte måste vara att ta till vara landsbygdens möjligheter. Möjligheter vad gäller tillväxt och företagande. Möjligheter till att skapa goda boendemiljöer. Möjligheter till kultur och naturupplevelser för alla svenskar oberoende av om man bor i stad eller på land. vill därför aktivt främja landsbygdens utvecklingsmöjligheter genom att främja företagande på landsbygden främja ett hållbart utnyttjande av de förnyelsebara naturtillgångarna utveckla kvaliteten på landsbygdens boendemiljö och dess samhällsstruktur utveckla landskapet och arbeta för bevarandet av biologisk mångfald förbättra funktionsdugligheten hos det redan befintliga servicenätet utveckla kunnande och mänskliga resurser Landsbygdspolitiken måste dessutom se till att politiska beslut inte i onödan och omedvetet försvårar landsbygdens utvecklingsmöjligheter. Detta gäller även statliga myndigheters och företags agerande. Politiska beslut, statliga utredningar samt myndigheters beslut bör spegla effekterna av besluten ur en landsbygdspolitisk dimension i den mån detta är relevant. Detta bör ges regeringen tillkänna. En politik för företagande och tillväxt på landsbygden behöver en varaktig hållbar tillväxt. Denna tillväxt kan inte bara skapas i tätorterna utan måste också vara en fråga för utvecklingen av landsbygd och glesbygd. Detta kräver en fungerande företagarpolitik, och eftersom landsbygdens företag i stor utsträckning drivs av småföretagare krävs framför allt en bra småföretagarpolitik. En politik för landsbygdens småföretag På många mindre orter har småföretagen en stor betydelse för att skapa livskraft i bygden. Ofta är företagen knutna till den särskilda känsla som kan finnas på olika orter: "Företagarandan" utgör en del av den lokala kulturen. Ofta kännetecknas de orter där entreprenörsandan är stor av en positiv utveckling medan orter där företagsklimatet är sämre av högre arbetslöshet och avflyttning. Politiker kan aldrig skapa entreprenörsanda; det gör enskilda människor. Men vi kan ge bättre förutsättningar för dessa individer att förverkliga sina idéer. En politik som gynnar mindre företag är också en politik som säkerställer möjligheter till sysselsättning och utkomst i landsbygden. Vägar till att förbättra företagarnas villkor är att minska de mest skadliga skatterna på företagande men framför allt att minska krånglet för företagande. En kraftig reformering av regelverket för företagandet är ett måste. Befintlig basindustri får inte drabbas av pålagor så att dess överlevnad äventyras. Företagen måste också ha tillgång till en väl fungerande och hållbar infrastruktur. har lagt fram ett s.k. startpaket som på ett tydligt sätt visar hur mycket enklare det kan göras för att starta och driva företag. Vi kommer inte här att gå in på detaljerna i den liberala småföretagarpolitiken; den presenteras i stället i en särskild motion. Det finns dock vissa frågor som är speciellt viktiga för företagande på landsbygden. Ett av problemen med att vara egenföretagare är att kontakten med myndigheterna ofta är splittrad och tungrodd. Ett genomsnittligt svenskt företag betalar och anställd för all den byråkrati som drabbar företagen. Ett sätt att förenkla för företagare och förbättra företagarklimatet i hela landet skulle vara att införa s.k. one stop shops med en god regional spridning. På dessa kontor skulle det finnas värdar som tog hand om företagarens ärende och såg till att driva detta genom byråkratin. På så sätt skulle den enskilda företagarens myndighetskontakter kunna underlättas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vidare måste myndigheterna i större utsträckning utveckla sin service till företag via Internet. Enligt uppgift från statskontoret använder av de statliga myndigheterna varken e-handel eller erbjuder elektronisk fakturering. Över huvudtaget borde statliga myndigheter, framför allt de som har stor betydelse för företag, förbättra sin Internetservice. Vi föreslår också här en typ av virtuell "one stop shop". Regeringen borde säkerställa att de viktigaste myndigheterna för företagande samarbetade om en webbportal för företag där man lätt kan få tillgång till väsentlig information. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ett annat stort problem för nyföretagande och expansion av befintliga företag är tillgången till riskkapital. Detta gäller inte minst om man har någon ny idé som kanske inte "faller inom ramen" för gängse företagskultur. Inte sällan kan det vara så att man inte har något eget kapital att sätta in. Bankerna såväl som är ofta inte en möjlighet, eftersom det först krävs ett eget kapital i botten. Här borde regionala stödpengar och pengar ur LBU-programmen kunna användas för att ge statliga lånegarantier. Den s.k. såddfinansieringen behöver utökas även på andra sätt. Det är därför bra att beslutat om ett system med mikrolån för den som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom att förverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minsta lånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor. Ett mikrolån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ett mindre lån just för att kunna komma igång. En annan viktig fråga för nyföretagandet på landsbygden är tillgång till kompetent personal. Det är i allra högsta grad ett misslyckande att trots en relativt hög arbetslöshet på vissa orter kan det finnas brist på personal med rätt kompetens. Här krävs en förändring både i utbildningspolitiken och synen på arbetskraftsinvandring. Mycket tyder på att fungerande nätverk är viktigt för att få ett fungerande näringsliv. Klusterbildning, kontakt med högre utbildning, kommunalt engagemang tas upp som faktorer som är viktiga. För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. När samverkan råder mellan ortens företagare, , komvux, gymnasieskolan och högskolan ökar regionen som helhet sin kompetens genom att invånarna stärker och moderniserar sina kunskaper. Vissa regioner är så glesa att det är omöjligt att etablera starka nätverk endast lokalt utan här måste nätverksbildningen ske med andra aktörer utan för den egna regionen. Här kan samarbete inom EU spela en stor roll. kan kontakter med de nya EU-länderna vara särskilt viktigt. I många av dessa finns en stark småföretagartradition. Regeringen bör få i uppdrag att tillsammans med företagarnas organisationer undersöka vilka verktyg som behövs för att stärka ett sådant samarbete. Detta bör ges regeringen tillkänna. Landsbygden drabbas också dubbelt av Socialdemokraternas låsningar när det gäller att låta privata entreprenörer starta företag som driver service inom vård, omsorg och annan offentlig service. Dels minskar man möjligheten till olika kreativa och unika kombinationer av verksamheter som skulle kunna leda till att service behölls på orten, dels minskar man möjligheten till nyföretagande. Utbildning och forskning - en bas för tillväxten i hela landet Tillgång till välutbildad arbetskraft är en förutsättning för en företagsutveckling på landsbygden. Distansutbildning, högskolor, folkbildningsinsatser samt en bra ungdomsskola på landsbygden är av avgörande betydelse för människors utveckling och för att förse företag framöver med kvalificerade medarbetare. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är naturligtvis viktigt med satsning på högskoleutbildningarna. För landsbygden betyder de regionala högskolorna samt de högskoleanknutna distansutbildningarna mycket. är det viktigt att resurserna och tillgången på studenter matchar den gjorda utbyggnaden så att man ej orsakar en försämring av den svenska utbildningen och forskningens konkurrenskraft. Vi anser att det t ex är viktigt med en studentpeng som följer studenten så att tillväxt av högskoleplatser sker där studenterna vill studera. Vi är övertygade om att många av de nya högskolorna skulle gynnas av detta och också gå mot en ökad profilering. Vi vill här även peka på att det inte är givet att det är staten som skall vara huvudman för alla högskolor ; en annan lämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen. Resurserna skall följa studenten. Samtliga högskolor och universitet konkurrerar då på lika villkor om studenternas gunst. Är en högskola bra får den fler studenter, är den dålig får den färre. Högskolor är bra även utanför de traditionella universitetsorterna, och de får en bra chans till att utvecklas genom förslag till fördelningssystem. vill också se en utveckling av de svenska fackhögskolorna där kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedelse för högre utbildning erbjuds. Efter genomgången kvalificerad yrkesutbildning skall studenten sedan ha möjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inom ett ämnesområde. Lärarna på ett svenskt "college" skall uppmuntras att både bedriva forskning och delta i aktuell vetenskaplig debatt samt ha regelbunden kontakt med forskarmiljöer. Det finns ofta brist på utbildad arbetskraft framför allt inom hantverksyrken men också inom många serviceyrken. För att möta utbildningsbehovet anser att man skulle kunna dra nytta av en modern lärlingsutbildning. Det är viktigt med lärarledd undervisning men delar av både undervisning och handledarstöd borde kunna ske med modern medan själva hantverket lärs ut på plats. Detta skulle också vara ett utmärkt sätt att grunda för generationsskiften inom många småföretag. Vi tror att man även skulle pröva lärlingssystemet inom vissa vårdyrken där praktik kan kombineras med distansundervisning. Detta bör ges regeringen tillkänna. Viktigast av allt inom utbildningsområdet är trots allt en bra grund- och gymnasieskola. råder mycket stora skillnader i ekonomiska villkor för skolor i olika kommuner. Med stora skillnader är det omöjligt att hävda att utbildningens kvalitet blir likvärdig över hela landet. Det skall inte vara så att en elev skall få en sämre skolgång för att han eller hon råkat bo i "fel" kommun. Därför vill införa en nationell skolpeng som staten ansvarar för. Ett komplement till den vanliga gymnasieskolan kan precis som när det gäller högre studier vara distansutbildning. Utveckling av distansmetodik för gymnasister skulle bl a underlätta för landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. Men framför allt kan det vara viktigt för mer ovanliga utbildningsinriktningar. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket mera än en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungera som en allmänt kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande samt för näringslivet. Statens skolor för vuxna och privata aktörer kan i samverkan med gymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger en mångfald av kurser och kompletteringar och behörighet till universitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara den begåvningsreserv som finns, inte minst i glesbygden. Därmed ges även de som av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor, goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- och universitetsstudier. Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. Folkhögskolans fjärde år på de allmänna linjerna utgör ett värdefullt komplement för dem som vill ha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar. Folkhögskolorna är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen, och den speciella sammanhållningen och gemenskapen, ofta med en ideologisk grund, utgör något mycket positivt för många av eleverna. En folkhögskola belägen i lands- eller glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få några elever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier. Precis som när det gäller den vanliga högskolan anser att en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa skall vara rådande för resursfördelningssystemet på folkhögskolorna. Studieförbunden är ett viktigt komplement till annan utbildning. Detta gäller både möjligheten för den som inte fått möjlighet till annan utbildning att t.ex. komplettera sina kunskaper i språk, men det rör också bildning och kultur i ett bredare perspektiv. Studieförbunden har ofta spelat en viktig roll i arbetet med att bygga upp kunskap om den egna orten. En arbetsmarknadspolitik för landsbygden Ett av landsbygdens och glesbygdens allvarligaste problem är bristen på arbetskraft. som arbetslösheten är hög saknas ofta specialister av olika slag vilket hotar både tillväxten och välfärden. Det krävs därför flexibla och innovativa lösningar, exempelvis genom samarbete med lokala aktörer, för att skapa attraktiva tjänster för högutbildad arbetskraft.