ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02U252 · 2004-10-01 00:00:00 — FN:s konvention om migrantarbetare tillkännager för regeringen som sin mening att skall ratificera FN:s konvention för skydd av migrantarbetares och deras familjers rättigheter som antogs av . var ett av de länder som var med och utarbetade den internationella för skydd av migrantarbetare och deras familjers rättigheter som antogs med stor majoritet av . har dock inget hänt i på de som gått sedan antagandet. Konventionen är tänkt att reglera grundläggande rättigheter för alla som arbetar i ett annat land än det egna, oavsett om de har giltiga dokument eller inte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands av företag eller organisationer i hemlandet, liksom flyktingar och statslösa (som skyddas av andra konventioner). Konventionen tar fasta på den roll som migrantarbetare spelar i den globala ekonomin och skapar en internationell standard för behandling av, välfärd och rättigheter för migrantarbetare oavsett deras status samt pekar på skyldigheter och ansvar för de länder som tar emot migrantarbetare. Konventionen tillvaratar migrantarbetares och deras familjers intressen genom hela migrationsprocessen från förberedelser i det egna landet, transitförfarandet, uppehåll och arbetsförhållanden i ett annat land till återvändandet till hemlandet. Konventionen försöker motarbeta och eliminera exploatering av alla typer av migrantarbetare och deras familjemedlemmar. Den försöker särskilt hindra illegal handel och olaglig anställning av migrantarbetare. Konventionen trädde i kraft . har dock ännu inte ratificerat konventionen. De 22 länder som skrivit under konventionen har det gemensamt att de är utvecklingsländer, ofta länder som migranterna kommer från. är det enda europeiska land som skrivit under konventionen. Det måste ligga i intresse att ratificera denna konvention. Faktum är att situationen för många migrantarbetare, såväl de som plockar bär i de svenska skogarna som de miljontals indiska migrantarbetare som jobbar för minimala löner i oljestaterna runt , allt för ofta är minst sagt usel. Gemensamt för migrantarbetarna är att de ofta tagit stora lån för att skaffa de utländska jobben, måste försörja familjer i hemlandet, tjänar lite pengar och saknar grundläggande fackliga och andra rättigheter. skriver i sitt betänkade 2003/04:UU11 följande "Utskottet finner det också troligt att existerande lagstiftning i stort ger ett fullgott rättsligt skydd åt de migrerande arbetare och deras familjemedlemmar som befinner sig i ". Enligt oss är det inte tillfredsställande att anföra att det är "troligt" att lagstiftning "i stort sett" ger fullgott rättsligt skydd. Enligt finns omkring 30 miljoner migrantarbetare, varav 22 miljoner (inklusive familjemedlemmar) i .
mot · GS02U265 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ställning, med inriktning på ett starkare för nordiska frågor i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra arktiska satsningar och att IT för utbildning, telemedicin och miljöforskning bör utgöra prioriterade satsningar från svensk sida och ges svenskt stöd via . ställning är under omprövning vad gäller dess organisation och arbetssätt. Detta kan vara bra och nödvändigt med jämna mellanrum. Ingen organisation blir sig riktigt lik på vår väg in i IT-samhället. är dock en organisation, som alltmer, enligt vår mening får en förstärkt politisk betydelse inom EU för de nordiska ländernas gemensamma sak. och får därmed också en stark röst gemensam för , i det europeiska arbetet. Detta stärker ocksåövriga röst, det är jag övertygad om. som kan, bör också vara till stöd inom till de mest avlägsna boplatserna och urbefolkningarna, för utbildning via IT samt sjukvård via utbyggd telemedicinsk verksamhet, detta också för att vi ska få kunskap om naturens utveckling och miljöpåverkan. I Arktiska parlamentarikerrådet har lanserat IT in the Arctic för utbildning och sjukvård samt forskning och turism. Detta arbete bör via ges starkt stöd för vidare utveckling. Här anser jag också att måste ta sitt ansvar för anslutningen till University in the Arctic i likhet med , och andra nordiska länder. kunskap om Nordisk miljöutveckling via forskningstation och de arktiska utbildningarna vid måste tas tillvara och knytas till University in the Arctic.
mot · GS02U269 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , med anledning av sin EU-kandidatur, uppmanas att återlämna mark och egendom som efter 1915 och till konfiskerats från assyrier-syrianer, kaldéer och armenier eller att de på annat sätt ersätts av den turkiska staten. Turkiska myndigheter har även i "modern tid" konfiskerat mark från assyrier-syrianer, kaldéer och andra kristna grupper, såsom armenier. Konkreta rättsfall i visar ett frekvent beteende från turkiska myndigheter när mark konfiskerats från dessa grupper. Bakgrunden är att ett stort antal kristna deporterades och mördades 1915. Bland offren fanns många som ägde landområden med avsevärda arealer. och framåt har många efterlevande till offren återvänt för att försöka kartlägga sådana landområden och hävda sin äganderätt. De turkiska myndigheterna har som regel avvisat detta samt har inte dragit sig för att hänvisa till att den ursprunglige ägaren deporterats 1915 samt därefter varit försvunnen och inte vakat över sina tillgångar. Med sådana grunder har turkiska staten genomdrivit ett avsevärt antal konfiskationer såväl som under åtföljande decennium. Det förekommer även beslut från turkiska myndigheter så sent som , i vilka efterlevande till dödsoffer har bemötts av turkiska myndigheter med besked om att deras landområden konfiskerats med motiveringen att dessa var "övergivna armeniska tillgångar". Det framstår som helt orimligt och inhumant att tala om att människor som deporterats och mördats skall kunna se till sina landområden. De efterlevande som försöker återvinna konfiskerad mark har vanligen att bedriva en mycket arbetsam och kostsam juridisk process. Exempel förekommer på att sådana processer kan ha påbörjats utan att än ha kunnat slutföras. Det är anmärkningsvärt att när myndigheter beslutade att konfiskera dessa landområden, hade redan undertecknat . Trots detta har alltså turkiska staten konfiskerat stora landområden med samma motivering, som direkt knyter det moderna till deportationerna och folkmordet i det . Olika människorättsorganisationer och advokater i har bekräftat att man på ett enkelt och snabbt sätt kan kartlägga samtliga landområden som är konfiskerade på detta sätt. Sammanfattningsvis bör , om man menar allvar med att man vill tillhöra Europeiska unionen, antingen återlämna eller på annat sätt lämna ersättning för den mark som konfiskerats efter 1915 och framåt i tiden från assyrier-kaldéer-syrianer och armenier. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna.
mot · GS02U277 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att skapa kännedom om och avståndstagande från det folkmord som pågår i , , mot dineh- och hopistammarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör anmäla förhållandena på som folkmord till (). This is our altar that we can't give up. We can't sell it, we can't buy it, we just have to take care of it and have people live in this area. And now we're being told to move off from our altar den stora folkfördrivingen och den stora marschen 1864 lever två spillror indianstammar på detta heliga, men kol- och uranrika berg i . Deras levnadsvillkor är ytterst enkla för att inte säga usla. Med regeringens stöd och goda minne har berget exploaterats på både sina kolfyndigheter och genom att dräneras på enorma mängder vatten. Peabody Coal Compay har och med olika medel försökt annullera de avtal som indianstammarna skrivit med amerikanska staten, och vilka skulle berättigat dem att leva på och vid berget för alltid. Man har också skapat en konstlad konflikt mellan folkslagen allt i enlighet med den kända taktiken söndra-och-härska. Hopi tribal Council, finansierad av amerikanska regeringen, hotar att jämna dines hogans (boplatser) med marken och det är tänkt att framstå som en stamkonflikt som kan tas som intäkt för fortsatt förföljelse och fördrivning. finns ca 300 hopi inne på dihné på området där 2500 navajos bor. Framför allt två lagar är av intresse för revision: Accomodation Agreement/ PL 104-301 vilken signerats av så gott som alla hopi mot en större summa pengar, samt the Relocation Act /PL 93-531. Förutom om politiska och medborgerliga rättigheter, konventionen om sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter vilka båda utgår från FN:s stadga om de mänskliga rättigheterna,finns också en Wiendeklaration om ursprungsfolkens rätt till skydd av ekonomiska, sociala och kulturella värden, och vi har 169 om ursprungsfolkens rätt. Vidare finns en resolution från till stöd för indianernas rätt att ohotade kunna leva kvar påBlack Mesa. Situationen på är akut. Den enda vattenkällan dräneras i rasande takt, sjukdomar och förgiftningssymptom från gruvverksamheten präglar dagen, förutom ständiga avhysningshot, stora problem att hysa boskap eller försörja sig och förföljelser av skiftande slag. Omvärldens uppmärksamhet uteblir för man tror att det amerikanska folkmordet på indianer numera är historia, men det pågår alltjämt och det pågår för utvinning av fossila bränslen. bör kräva att skyndsamt tar upp fallet.
mot · GS02U279 · 2004-10-01 00:00:00 — höjde priset på vatten så kraftigt att många fick svårt att klara utgiftshöjningen och stora protester tvingade regeringen att avbryta kontraktet. har stämt på 30 miljoner USD för kontraktsbrott, ärendet hanteras av eget organ för tvistlösning ICSID, I har IMF och arbetat för att privata aktörer ska sköta vattendistributionen i städerna. En privatisering genom ett 10-årigt leasingavtal var på väg och krävde institutionerna att verksamheten skulle anpassas till det. skrev ett avtal med med villkor att vattenpriserna ger full kostnadstäckning och automatiskt kopplas till kursen på utländsk valuta. Efter stora protester från NGOs, och då det visat sig att utländska vattenbolag inte var beredda att investera några stora summor i projektet, ändrades planerna till en kortare utleasning. NGOs i menar att det går att förbättra vattendistributionen genom reformer som inte innebär orimliga kostnadsökningar för de fattiga eller att driften överlåts till transnationella bolag, ställde IMF krav på att privatisera det statliga vattenkraftbolaget. Förslaget kritiserades hårt av landets NGOs. Parlamentet hade tidigare beslutat om ett moratorium för vattenprivatiseringar tills ett nationellt regelverk kunde vara på plats. Till slut drog IMF tillbaka det specifika kravet på utförsäljning av bolaget, men begärde att privatiseringsprocessen ska fortsätta, IMF har även vid ett antal andra tillfällen tryckt på för privata lösningar av vattendistribution och avloppshantering. fanns den typen av krav med som del ibland annat avtal med , , , , och . Den har via sin representant i IMF och röstat för de lånevillkor som ställs på utvecklingsländerna. Inte har röstat emot ett vattenprojekt som ska privatiseras. Officiellt är den svenska linjen att det är självklart att lånevillkoren ska anpassas utifrån utvecklingsländernas perspektiv, men i praktiken verkar det inte ske någon styrning av representanten i den nordiska-baltiska kretsen. bör i IMF och agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har goda erfarenheter av att erbjuda hela befolkningen vatten av god kvalité och till ett lågt pris. skulle med de kompetens vi besitter kunna dela med oss av vårt kunnande. stödde vi de baltiska staternas arbete med att bygga upp vattendistribution. Det är en erfarenhet bör sprida till övriga delar av världen. bör i internationella institutioner dela med sig av vår erfarenhet och kunnande av att driva vattenverk och vattendistribution i offentlig regi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02U281 · 2004-10-04 00:00:00 — Relationerna med den muslimska delen av världen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom den svenska utrikespolitiken utveckla relationerna med den muslimska världen. Efter det slut delas världen inte längre upp mellan öst och väst. Även om det fortfarande finns diktaturer av den gamla stammen kvar i t ex så har och folkens frigörelse i de forna östdiktaturerna förändrat världsbilden radikalt till det bättre. Men utvecklingen i världen är som bekant långtifrån i alla avseenden förbättrad. ser vi allvarliga tendenser till att världen delas upp efter nygamla linjer där religionstillhörighet har fått ökad betydelse. Vi borde väl kunna dra lärdomar av historien? Att dela upp världen i "vi" och "de" leder aldrig till något gott. Tvärtom är det ofta en förutsättning för krig och förtryck. har vi all anledning att i och i EU försöka motverka dessa tendenser. Dialog, samverkan och samarbete är en förutsättning för en säkrare och klokare värld. Vi har ett ansvar att försöka bygga broar till den muslimska delen av världen. Inom den svenska utrikespolitiken borde denna strävan ges utrymme, prioritet och uppmärksamhet.
mot · GS02U289 · 2004-10-01 00:00:00 — Stöd till politisk opinionsbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att pröva stödet till politisk opinionsbildning. Genom Sida stödjer Palestinagrupperna i (PGS) med . Stödet är främst politiskt och inte humanitärt. används till drift av kansliet och övriga medel till projekt. av öppen konflikt mellan och har stödet till PGS inneburit en generös och ensidig statlig medelstilldelning till ena parten i konflikten. Detta ligger inte i linje med den tvåstatslösning och Osloliknande fredsprocess som ställt sig bakom. Stödet borde omprövas eftersom erfarenheten visar att det i praktiken fungerar som ett stöd till den propalestinska opinionen i .
mot · GS02U292 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ge representant i officiell status. I avvaktan på att erkänner det demokratiska bör det svenska åtminstone medverka till att representant i och hans anställda personal kan erhålla ett identitetskort från , som visar att de är officiella representanter i . Motsvarande åtgärder har vidtagits i många andra europeiska länder såsom t ex , , , , , . Till saken hör också att representant i och hans familj fått ett motsvarande identitetskort utfärdat av . Dessutom har de erhållit speciell motorfordonsskylt för officiella representanter för andra länder, skattefrihet och andra diplomatiska förmåner. Detta som som stat tycks behandla representanter i som något, som helst bör förtigas officiellt. Skälet till behovet av ett speciellt är att representanten vid olika tillfällen kan behöva visa att han är av godkänd representant. Det kan t. ex. gälla om och när han behöver hjälpa taiwanesiska turister på besök i .
mot · GS02U293 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationella bistånd enligt uppställningen: (inkl Fredsfrämjande verksamhet) 21 732 194 000 -3 742 299 000 -3 742 299 000 Vi anser att det svenska biståndssamarbetet bör koncentreras till de länder där det mest effektivt kan bidra till att utrota fattigdomen. biståndsinsatser bör därför fokuseras på söder om . Det svenska biståndet måste här och framför allt inriktas på följande akuta huvudproblem: krigen och konflikterna som plågar en betydande del av ; hiv/aids och andra allvarliga utbredda sjukdomar som förlamar utvecklingsansträngningarna; den stora skuldbördan som ligger som ett ok över många länders ekonomier. Stora biståndssummor ger inte automatiskt minskad fattigdom. Erfarenheten visar tyvärr att vanstyrda länder som fått omfattande bistånd blivit fattigare. Målet för biståndet bör relateras till vad man vill åstadkomma. Att som ange biståndsmålet som andel av BNI lägger tyngdpunkten på hur mycket som spenderas, i stället för på resultatet. De utgiftsbegränsningar som regeringen beslutat leder till ett mindre effektivt arbete. Dels blir det en osäkerhet i programmen för respektive länder och i flera fall också ett ojämnt arbete som påverkar svensk trovärdighet och relationerna till samarbetsländerna på ett negativt sätt. Ett effektivt bistånd förutsätter stabilitet, långsiktig närvaro i ett fåtal länder och en hållbar budgetram att utgå från inför planeringen av hur biståndet skall användas. Under anslag 8:1 Biståndsverksamhet föreslås bland annat för att enskilda organisationer ges en utökad roll, särskilt i länder med korrupta regimer,1 anvisas. Noggrann utvärdering ger kunskap om hur svenskt bistånd kan effektiviseras och förbättras. Vi välkomnar därför inrättandet av internationellt utvecklingssamarbete och anvisar . Särskilda medel anslås även för Fokus på snabb fattigdomsutrotning i . Totalt handlar det om 4 för fredsfrämjande, förberedelser inför total skuldavskrivning, effektiv bekämpning av fattigdom och hiv/aids samt upprättande av utvecklingsenheter i .
mot · GS02U294 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställning: A 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer A 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -130 451 000 A 5:3 Nordiskt samarbete A 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning -9 000 000 -137 451 000 anvisar till anslag 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer för mer än regeringen eller således för administrativa förberedelser inför , och inträde i . beslutar avskaffa anslag 5:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet under utgiftsområde 5. Fredsfrämjande är en viktig del i utvecklingssamarbetete. anvisar till anslag 5:3 Nordiskt samarbete för mer än regeringen eller således för administrativa förberedelser inför , och medlemskap i samt deltagande i andra former av nordiskt samarbete. anvisar till anslag 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning för mindre än regeringen eller således som en politisk markering att fria och frivilliga organisationer bör få generellt stöd snarare än att vissa får särskilt stöd. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar ocksåökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Även framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer större krav på kontaktytor och kompetens. Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternasvisumhantering. Detta ökar anslaget till under utgiftsområde 1. Vi menar att anslaget till utrikesförvaltningen skall ligga under utgiftsområde 5. Erfarenheter från bland annat folkomröstningen om euron och valet till visar att kunskapen om Europeiska unionen och Europafrågor är mycket låg i landet. Behovet av ökade kunskaper och större delaktighet i Europafrågor är stor. Det är viktigt att gjorda erfarenheter inom ramen för t.ex. den parlamentariskt sammansatta kommittén EU 2004 tillvaratas i det fortsatta arbetet att öka förståelsen och engagemanget i Europafrågor. Bland annat måste kunskapen om EU fördjupas hos framför allt unga. Informationen i våra skolor måste bli effektivare.
mot · GS02U302 · 2004-10-04 00:00:00 — De psykiska och fysiska men som barnsoldater bär med sig kommer att kräva massiva insatser från frivilligorganisationer, regeringar inblandade i konflikter och det internationella samfundet för att återföra dem till ett normalt liv. Här måste insatser inriktas både på barnens fysiska och psykiska väl, liksom på samhället för att det senare ska ta emot dem med förståelse, även när man vet vilka fruktansvärda handlingar många har begått.
mot · GS02U304 · 2004-10-05 00:00:00 — Och skall militära insatser göras måste det positiva värdet av dessa alltid vägas med största noggrannhet mot det lidande som enskilda människor utsätts för. Omfattande sanktioner har erfarenhetsmässigt mycket negativa konsekvenser för befolkningen i det land som är utsatt för FN-sanktioner. Så kallade smarta sanktioner riktade mot ledarna i diktatoriska regimer är i så fall att föredra. i (m)
mot · GS02U306 · 2004-10-04 00:00:00 — 12Bistånd och stöd till kvinnor och barn EU är vår tids största freds- och demokratiarbete. Därför har EU en unik roll i arbetet för en tryggare och rättvisare värld bland annat genom strävan att uppnå de s.k. millenniemålen, d.v.s. att halvera andelen fattiga människor . Vi vill stärka EU:s arbete mot fattigdomen. EU måste gå i täten globalt för en kraftfull ökning av biståndet. är det enbart några få EU-medlemmar som har nått målet 0,av BNP till utvecklingsbistånd. Det är otillräckligt. Om världssamfundet skall kunna nå millenniemålen behövs en fördubbling av världens samlade bistånd. Kampen mot fattigdom handlar dock om mer än att öka biståndet. Demokratisering, institutionsbyggande och ökad rättvis frihandel måste prioriteras. har länge krävt att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. I ett förebyggande syfte är detta oerhört viktigt. Kvinnor befinner sig ofta längst ned i samhället. De kvinnor som blir offer för människohandel kommer dessutom från utsatta miljöer där fattigdomen är utbredd. Internationellt bistånd, inte minst bistånd inriktat på kvinnor och barn, kan bidra till en större ekonomisk frihet och även öka förståelsen för mänskliga rättigheter. Ett genusperspektiv på biståndet skulle i högre utsträckning ta hänsyn till kvinnors behov av utbildning, deltagande, självbestämmande och inflytande. Riktade insatser på bl.a. social- och utbildningsområdet för att förbättra kvinnors och barns livssituation skulle därmed också minska benägenheten att hamna i prostitution. EU måste fortsätta satsa på informationsinsatser i ursprungsländerna för att förhindra att fler kvinnor och barn faller offer för människohandeln. Människohandel eller "trafficking in human beings" omfattar inte bara sexuella tjänster utan även försäljning av organ och slavarbete av olika slag. Enligt FN uppgår det totala antalet människor som faller offer för människohandeln till två miljoner . Andra tror att det handlar om uppemot fyra miljoner människor . Den absoluta majoriteten av all människohandel, , omfattar dock sexuella tjänster (prostitution och pornografi). I kallas detta för människohandel för sexuella ändamål. En femtedel av dem som hamnar i människohandel för sexuella ändamål är män, unga pojkar och barn. Det förekommer också att unga flickor kidnappas av människohandlare eller säljs av sina egna familjer.
mot · GS02U311 · 2004-10-05 00:00:00 — Ett nära knutet problem är att miljöforskningen mestadels kretsat kring de lösningar som västvärlden efterfrågat. Därför är det viktigt att och EU tydligare verkar för att utvecklingsländers förutsättningar för hållbar utveckling i ökad utsträckning är föremål för svenska och internationella forskningssatsningar och att man bidrar till att bygga upp forskningskunskap i utvecklingsländerna.