ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K224 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort riksdagsledamöternas särskilda kostnadsersättning. ledamöter har en månatlig särskild kostnadsersättning. har ersättningsbeloppet drastiskt minskats i takt med att tagit över alltfler av de kostnader som ledamöterna har till följd av uppdraget. erhåller varje ledamot en ersättning på 3 . Beloppet ska bland annat täcka kostnader för porto, telefon och konferenser. Denna ordning vållar många problem. Ledamöterna får i sin privata deklaration göra avdrag för kostnader i uppdraget. Återstoden av beloppet beskattas som en inkomst. Många ledamöter har avsevärda kostnader. För ambitiösa ledamöter som har dessa utgifter räcker inte den av tilldelade ersättningen vilket innebär att medel får tas ur ledamotens egen ficka. Det tillvägagångssättet kan knappast anses bra för demokratin, eller den enskilde ledamoten. För andra ledamöter blir beloppet en behaglig extra inkomst , visserligen beskattad men ändå. Dessa ledamöter kan lugnt stoppa extra medel i den egna plånboken utan att allmänheten behöver uppröras över de dolda förmånerna. Demokratin fordrar en viss etik där öppenhet och transparens måste vara ledord. I annat fall riskeras att politikens anseende förfläckas när grova generaliseringar av enskilda ledamöters beteende görs i den allmänna debatten. Det är vidare märkligt att riksdagsledamöternas kostnader på detta sätt ska överprövas av skattemyndigheten. Gångna års ojämna bedömningar från skattemyndigheterna har orsakat att ledamöter fått olika behandling, försvårat för ambitiösa ledamöter och underlättat för de ledamöter som haft oärligt uppsåt. Ett sådant system rimmar illa med allmän rättskänsla och god etik. Det vore därför rimligt att den särskilda kostnadsersättningen helt togs bort. ska självklart betala kostnader i uppdraget som porto och telefon. Ett system där direkt står för dessa och andra kostnader föranledda av uppdraget vore därför mer rimligt och bör ersätta den nuvarande modellen.
mot · GS02K229 · 2004-09-24 00:00:00 — Två kammare i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i införa flerkammarsystem med representation från kommuner och regioner. Det är dags att förändra maktbalansen mellan centralmakten och de lokala eller regionala nivåerna. Detta genom att förändra sammansättning och valsystem. Den starka parlamentarismen i förening med den tidigare kortare mandatperioden har som jag ser det, blivit en ensidigt centraliserande kraft genom att inbjuda till att visa handlingskraft och detaljstyrning även inom områden där det inte har varit befogat. De längre mandatperioderna bör nu kompletteras med att funktion ocksåändras. Därför anser jag att det är dags att pröva tanken att komplettera direktvalda kammare med en regional representation, där kammaren och den regionala representationen har olika sammansättning och delvis olika uppgifter. På detta sätt införs en spärr mot den fortgående centraliseringen av centrala uppgifter som tidigare legat på kommuner och landsting, samt att garantera ett vidare perspektiv på de fattade besluten. En återgång till den tvåkammarriksdag som fanns är inte rätt väg. Den nya kammaren skall vara ett forum för värnandet av självstyret och trygga människors möjlighet att lokalt besluta om sina egna angelägenheter. En väg är därför att komplettera kammaren med att låta kommuner och regioner vara direkt representerade i en regional representation för att där kunna bromsa centraliseringstendenser. Ungefär som den subsidiaritetskontroll som finns som förslag i kommande EU-konvent. Denna indirekt valda, men öppna församling, är att föredra framför den "förhandlingsdemokrati" som präglar förhållandet mellan riksdag/regering och kommun/landstingsförbund. Regeringen skall även fortsättningsvis ha sitt mandat från den direkt valda kammaren.
mot · GS02K230 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam valdag för kommunal-, riks- och EU-valen . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mandatperioden för kommunal- och riksdagsval blir femårig i samband med valet . Riksdagsval och kommunalval hålls samman och sker , medan EU-valet sker . Helhetssynen på politiken går förlorad med en sådan ordning. Av flera skäl vill inte ett flertal politiska partier diskutera EU-frågorna inför kommunal- och riksdagsval. Det ger en konstig bild av politikens förutsättningar och det ger, som i det senaste valet, utrymme för ett parti som enbart sysslar med EU-frågor, att skaffa sig en stark ställning i . Helheten i politiken missgynnas och ger utrymme för sakfrågor och lösryckta ställningstaganden. medlemskap i påverkar alltmer inrikespolitikens förutsättningar, främst på riksnivå men även regionalt och lokalt. EU-synen på finanspolitiken, försvars- och säkerhetspolitiken, regionalpolitiken och jordbrukspolitiken får stora konsekvenser för inrikespolitiken och sambanden bör belysas på ett tydligare sätt. Jag menar därför att vi, under förutsättning att är med i EU , ska gåöver till ett system med femåriga mandatperioder och att kommunalvalet, riksdagsvalet och EU-valet sker på . Av praktiska och andra skäl är det en bra tidpunkt. Detta år sker kommunal- och riksdagsval och valet till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02K231 · 2004-09-26 00:00:00 — Enmansvalkretsar vid val till tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om ett införande av enmansvalkretsar vid val till . En viktig fråga för demokratin är hur valsystemet ser ut. hade vi enmansvalkretsar i . I varje valkrets utsåg väljarna en riksdagsledamot. Den som fick flest röster var vald. har vi haft så kallade proportionella val, alltså med flera mandat per valkrets. Det har resulterat i partilistor med många, för väljarna, okända namn och stora valkretsar. Riksdagsledamöterna har därmed varit mer beroende av hur högt på partilistan de hamnar, än hur god kontakt de har med väljarna. De olika partiorganisationerna bestämmer i sina interna processer rangordningen vad gäller riksdagsplatserna, långt över väljarnas huvuden. Resultatet har blivit att alldeles för få svenska väljare känner till namnen på riksdagsledamöterna i den valkrets där man bor. Därför måste systemet ändras. bör införa enmansvalkretsar i riksdagsvalet, så att den kandidat som blir vald faktiskt i första hand är ansvarig inför valmanskåren i sin valkrets. Det är de lokala väljarna och endast dessa som skall avgöra om han eller hon skall bli vald eller ej. Personvalet måste ges ett fullständigt genomslag. I praktiskt taget alla brittiska underhusval har det funnits valkretsar som gått emot strömmen. I dessa har väljarna valt att byta ut en sittande ledamot från det parti som ökade sin totala röstandel mot en stark lokal kandidat från den förlorande sidan. Det visar att systemet fungerar i , och det bör också kunna fungera i . Enmansvalkretsar stärker den enskilde parlamentarikerns ställning och tydliggör hans eller hennes ansvar inför väljarna. Därför bör regeringen ta initiativ till en utredning om införandet av enmansvalkretsar i , med målet att de skall kunna implementeras till valet .
mot · GS02K232 · 2004-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av spärrarna i personvalssystemet. 1996 genomfördes personval i samtliga val i , vid valet till . Genom en kompromiss kunde i stor enighet anta en ny vallag som skulle ge väljarna större inflytande över sammansättningen av samt landstingens och kommunernas beslutande församlingar. Modellen innebar ökat personvalsinslag inom ramen för listvalsystemet. Detta befästes också genom den grundlagsändring som genomförts 1995, där det slogs fast att valet sker genom "röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst." Valen 1998 och 2002 har tyvärr bekräftat att den införda modellen lider av ett antal problem, som tar sig uttryck i att andelen som kryssat kandidater och markerat preferens legat lågt i förhållande till det totala antalet röstande. Mot bakgrund av det bör systemet bli föremål för reformer. Valsystemet innebär att väljarna får markera ett namn de vill personrösta på i samband med att de väljer en partivalsedel. För att personrösten ska påverka listordningen måste ett namn samla personröster i riksdagsvalet och i landstings- och kommunvalen av partiets samlade röstetal. Bland de kandidater som passerat spärrgränsen sker en enkel rangordning baserat på röstetal. Tyvärr finns det ett antal problem med det nuvarande systemet. Spärreglerna är så högt satta att de närmast omöjliggör genomslag i de stora valkretsarna. I de utredningar som gjorts av personvalssystemet konstateras att framför allt Socialdemokraterna och har så stora röstetal i exempelvis , att det är ytterligt svårt att få röster nog för att förändra listordningen i dessa partier. Av i var det 1998 endast , på första plats, som fick nog med röster för att bli personvald. Om väljarna skall styra de valda församlingarnas sammansättning, bör spärrarna i personvalet helt tas bort. Förändringen bör ske under innevarande mandatperiod, så att valet kan ske helt enligt de nya principerna.
mot · GS02K233 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att pröva om människor som har sin hemvist i men av någon anledning inte valt att söka svenskt medborgarskap, bör ges rätt att rösta även till riksdag. Människors engagemang och vilja att både ta ansvar och vilja påverka det vardagliga samhällsarbetet är a och o för det demokratiskt uppbyggda samhället. Demokratins arbetsformer måste ständigt förnyas och finna nya vägar att skapa förutsättningar för de många människornas engagemang. Ett mått som efter varje val diskuteras är människors benägenhet att gå till valurnorna . Det är viktigt att se att valdeltagandet som mått är en parameter av flera att värdera om man skall göra en utvärdering av människors vilja att delta i samhällsarbetet. Rätten att rösta i allmänna och fria val är dock grunden för ett samhälle byggt på grundläggande demokratiska principer och kan vara avgörande för ett politiskt engagemang och deltagande i vidare sammanhang. Det finns många människor som har valt att bo i p.g.a. av arbetssituation i hemlandet, flytt sitt hemland p.g.a. av avsaknaden av demokrati och demokratiska val, eller av annan anledning, och som har sin hemvist i . Detta utan att för den skull vilja använda sig av möjligheten till dubbelt medborgarskap. har människor utan svenskt medborgarskap rösträtt i lokala och regionala val i . Däremot finns ingen motsvarande rätt att rösta i riksdagsval. Det förefaller rimligt att människor som har sin hemvist i , även om de av olika anledningar inte vill ha svenskt medborgarskap, ska ha rätt att rösta i riksdagsvalen. Rätten att rösta är en viktig grund för politiskt engagemang i ett vidare perspektiv både avseende vardagslivet och vilja att ta medansvar i samhällsarbetet i stort. Rösträtten är en viktig grund för självkänslan och är en bekräftelse på att alla medborgare behövs och därmed har både ansvar och rättigheter. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över möjligheterna att öka människors möjlighet till politisk delaktighet genom att pröva om människor som har sin hemvist i men av någon anledning inte valt att söka svenskt medborgarskap, bör ges rätt att rösta även till riksdag. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02K234 · 2004-09-19 00:00:00 — Utländska medborgares rösträtt och valbarhet i riksdagsval begär att regeringen lägger fram förslag om att utvidga rösträtten och valbarheten i riksdagsval för invandrade kvinnor och män efter samma grund som i kommunala val. Enligt regeringsformen krävs svenskt medborgarskap för rätt att rösta och valbarhet till . Det är anmärkningsvärt att invånare som av olika skäl valt att inte söka svenskt medborgarskap men som arbetat och betalat skatt här , har begränsade politiska rättigheter i och med att de saknar rösträtt i riksdagsvalet. Det är viktigt att de beslutande organen i samhället är sammansatta så att de representerar hela befolkningen. De kvinnor och män som har invandrat till återfinns i liten utsträckning i beslutande organ och inflytelserika positioner i samhället. Det gör att den etniska och kulturella mångfalden i är otillräckligt representerad i det demokratiska och politiska systemet. Valdeltagandet i kommunala val är påtagligt lägre bland de röstberättigade som saknar rösträtt i det samtidiga riksdagsvalet. En demokrati måste omfatta och inkludera alla. Därför bör utländska kvinnor och män ha rösträtt och vara valbara efter samma grund som i kommunala val. I enlighet med det anförda bör av regeringen begära förslag om utvidgning av rösträtten och valbarheten i riksdagsval för andra än svenska medborgare.
mot · GS02K235 · 2004-09-15 00:00:00 — Rösträtten för utländska medborgare bosatta i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utländska medborgare bosatta i får full rösträtt, dvs. även vid riksdagsval. Ge alla utländska medborgare som bor i landet full rösträtt. Att vissa samhällsmedborgare inte har rätt att delta i riksdagsvalen rimmar illa med principen om allmän rösträtt. Nuvarande ordning är svår att försvara och motivera. I en demokrati borde allmän och lika rösträtt vara en självklarhet. Forskarna skriver bl a följande i en rapport till regeringens integrationspolitiska maktutredning: Den politiska demokratin i tog sina första steg när kraven på särskild inkomst och förmögenhet avskaffades som krav för rösträtt . Därefter utvidgas rösträtten till att gälla även kvinnor (1921), socialbidragstagare (1945), fängelseinterner (1968) och slutligen för utvecklingsstörda (1988). är de utländska medborgarna de enda vuxna i vårt land som fortfarande saknar rätt att påverka makten i riksdag. får drygt 300 000 människor - trots att de i många fall levt och arbetat i landet och även lyder under landets lagar - inte delta i riksdagsvalet eftersom de saknar svenskt medborgarskap. Av "Utanför demokratin? Del 3", rapportserie 2 000:16, framgår att det är en tydlig skillnad vad gäller kommunalt valdeltagande mellan de invandrare som har och de som saknar svenskt medborgarskap. De invandrare som har full rösträtt har ett valdeltagande som ligger nära de inföddas. Den svenska integrationspolitiken har misslyckats. Många invandrare befinner sig i utanförskap, utan delaktighet i samhället. Det skulle ur integrationspolitiskt hänseende göra skillnad om utländska medborgare kunde ges möjligheter att delta i det politiska livet fullt ut på samma villkor som oss svenskar. Det vore ett steg i rätt riktning - en jämlikhetsreform. Det är dags att fatta beslut som underlättar integrationen av invandrare i det svenska samhället. Det är dags att överge kopplingen mellan rösträtt till och medborgarskap.
mot · GS02K236 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter allt ifrån läns östra... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet och tillit i vårt samhälle. För skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. skaraborgspolitiker också formellt kallade sig därefter. Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från "" i stället för från "läns östra valkrets".
mot · GS02K238 · 2004-09-24 00:00:00 — Flyttning av asyl- och integrationsfrågor från socialförsäkringsutskottet beslutar att föra över frågor rörande asylpolitik till utrikesutskottet från socialförsäkringsutskottet. beslutar att föra över frågor om integrationspolitik till arbetsmarknadsutskottet från socialförsäkringsutskottet. hanteras asylfrågor och integrationsfrågor i socialförsäkringsutskott. Detta ter sig av fler skäl som en underlig ordning. hanterar huvudsakligen just socialförsäkringsfrågor och transfereringssystem. Att detta utskott härutöver handlägger asyl- och integrationsfrågor leder tanken fel. Integrationspolitik skall inte vara och får inte ses som en bidragsfråga. I stället skall integrationspolitiken inriktas på hur vi snabbt får människor i arbete och möjliggör för dem att bli delaktiga i samhället. Integrationsfrågorna bör i stället hanteras av arbetsmarknadsutskott. Detta för att understryka att arbete är en väg in i samhället, till delaktighet och självförsörjning. Att arbetsmarknadsutskottet fick ansvar för integrationsfrågorna skulle också understryka att integrationspolitiken inte kan vara en fråga för sig, utan en del av redan etablerade politikområden. Arbetsmarknadspolitiken måste ha ett naturligt fokus på att alla arbetsföra människor i skall ha och få arbete. För att åstadkomma detta krävs god utbildning och en väl fungerande arbetsmarknad. hanterar också frågor som rör diskriminering på arbetsmarknaden, vilket är lämpligt eftersom det står alltmer klart att många människor med utländsk bakgrund drabbas av detta. Asylpolitiken har numera ett tydligt EU-perspektiv. EU-länderna samverkar nära inom detta område, både för att hindra flyktingkatastrofer från att utvecklas i vårt närområde och för att samordna ländernas asylpolitik. Enligt det nya fördraget skall EU småningom utveckla och driva en gemensam asylpolitik. Det är en positiv förändring, men det understryker också att asylpolitiken är en del av utrikespolitik snarare än socialförsäkringspolitik. Asylfrågorna bör behandlas tillsammans med EU:s utrikes relationer, gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, krishanteringsinsatser och biståndspolitik. Först då kan en sammanhållen politik utvecklas för att undvika flyktingkatastrofer och för att åstadkomma ett gemensamt ansvarstagande för att hantera dem om de ändå uppstår. Genom ett aktivt arbete i EU kan påverka andra länder att bedriva en humanitär och ansvarsfull asylpolitik. Detta är frågor som hanteras av utrikesutskottet.
mot · GS02K239 · 2004-09-21 00:00:00 — Småpartispärr i valen till kommunfullmäktige tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småpartispärr i valen till kommunfullmäktige. Den representativa demokratin är en kompromiss mellan å ena sidan människors möjligheter att påverka det samhälle man lever i och å den andra sidan de krav på effektivitet som man också måste ställa på det kollektiva, demokratiska beslutsfattandet. Att alla människor, i alla de frågor där beslut fattas i riksdag, landsting och kommuner själva skulle gå till omröstning är bara undantagsvis en lämplig form för utövandet av demokratin. Men även den representativa demokratin måste leva upp till effektivitet. Ett uttryck för detta är den småpartispärr som finns till () och (). Genom denna spärr minskas proportionaliteten mellan de avgivna rösterna och de mandat som fördelas, men systemet bidrar till att det blir lättare att bilda stabila majoriteter som också har kraft att leva upp till krav på effektivitet. Denna typ av småpartispärr finns alltså till såväl som men inte till kommunfullmäktige. Det finns inget skäl till varför bara valet till kommunernas fullmäktigeförsamlingar saknar en sådan spärr. Därför bör även valen till kommunfullmäktige ha en 3- eller 4-procentsspärr.
mot · GS02K241 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att politiker som döms för så grova brott att de avsätts från sitt uppdrag därmed automatiskt förlorar sin pensionsrätt från . Två riksdagsledamöter har dömts för så allvarliga brott att de genom en tidigare outnyttjad lagparagraf blivit avsatta från . De har genom sina brott ansetts olämpliga att företräda folket i landets högsta beslutande organ. Brotten har bestått i grovt bedrägeri, i syfte att tillskansa sig pengar från , och grova trakasserier av skolelever i en komplott för att sätta dit deras lärare. Det faktum att de förlorat riksdagsplatsen har däremot inte inneburit någon beaktansvärd ekonomisk förlust för någon av dem. Tillsammans har de två f.d. riksdagsledamöterna fått ut i inkomstgaranti och pension från . Inkomstgarantin påverkas dessutom inte av kapitalinkomster eller förmögenhet. En av de två har kunnat plocka ut i kapitalinkomster och ha förmögenhet i miljonklassen utan att detta på något sätt påverkat utbetalningarna från . Reglerna bör ändras så att dessa konsekvenser av systemet med inkomstgarantier stoppas. Det är stötande för allmänheten att riksdagsledamöter som dömts för grova brott , ibland fram till pensionen, kan hämta ut stora belopp av allmänna medel. Kravet på laglydighet bör hållas högt av lagstiftaren.
mot · GS02K242 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om hemsida. Arbetet med att utveckla och förbättra informationsarbetet inom ramen för hemsida måste präglas av ständigt nytänkande. Framför allt är det viktigt att utveckla formerna för medborgarnas deltagande i de demokratiska processerna. måste därför bejaka informationsteknologiska metoder i kontakterna med medborgarna. Ett instrument som borde kunna användas inom ramen för den redan existerande hemsidan är en så kallad webb-logg (allmänt förkortat blogg). En blogg är en möjlighet att via löpande inlägg kommentera fenomen på en existerande hemsida. Det kan också definieras som en webbdagbok. En blogg är alltså i praktiken en öppen åsiktsapparat. Att blogga på borde vara en självklarhet. Det gäller i första hand de saker som presenteras löpande på hemsidan, det vill säga informationsanslag, pressmeddelanden, interpellationer och frågor för skriftliga svar. Dessutom borde varje debatt kopplas till en möjlighet att kommentera varje gjort inlägg. Ett föredöme i detta fall är sajten som är en brittisk hemsida som drivs av frivilliga. Genom denna kan besökare som loggat in (och alltså redovisat fullständigt namn och en giltig e-mailadress) få möjlighet att kommentera alla enskilda inslag i politikproduktionen i parlamentet, ner till enskilda inlägg i kammaren. På så vis kan också debatter uppstå parallellt med den ursprungliga diskussionen, både mellan ledamöter och medborgare, men också mellan ledamot/ledamot och mellan medborgare/medborgare. Den svenska nuvarande system torde inte erbjuda några hinder för motsvarande tekniska lösningar. En metod där besökare får uppge sina uppgifter innebär också att kommentarer av en mer obalanserad karaktär kan stoppas. Övervakningen av de kommentarer som lämnas på sajten är en väsentlig uppgift, men den kan effektivt underlättas av krav på personuppgifter i samband med inlägg. Det är viktigt att värna och utveckla vårt lands demokrati. ledamöter har ett ansvar för att granska och låta sig granskas. Vi måste på alla sätt öppna upp för ny teknik och bejaka de olika uttrycksformer som finns tillgängliga. Därför bör hemsida kompletteras med en blogg-funktion.