mot · GS02Ju292 · 2004-09-28 00:00:00 — Liberalt fokus på brottsoffer som Socialdemokraterna har haft regeringsmakten har vi fått fler brottsoffer i - anmäldes 1 112 505 brott, var det 1 255 371. har antalet polisanmälda våldsbrott ökat . En viktig upprättelse för brottsoffret är att brottet utreds och gärningsmannen åtalas för brottet. I Socialdemokraternas är dock chansen till en sådan upprättelse minimal. kunde av de anmälda brotten bindas till en gärningsman och således upp. Den socialdemokratiska regeringens raserande av närpolisreformen och urholkande av polisens budget med för få poliser som följd, minskar också chansen att faktiskt snabbt få hjälp när man utsätts för brott. Polisen skriver av av alla brottsanmälningar och merparten av anmälningarna skrivs av direkt utan att någon förundersökning inletts. liberalerna vill värna brottsoffrens rätt att från rättsväsendets sida bemötas med kunskap, respekt och erkännande. Detta är viktigt för att brottsoffret inte ska uppleva sig kränkt två gånger - först av förövaren och sedan av samhället. Två grundläggande principer ska gälla i brottmålsprocessen: Brottsoffrets rättigheter ska ges samma prioritet som den misstänkte och processen får inte medföra att brottsoffrets problem på något sätt ökar så att följden blir s.k. sekundär viktimisering. Vi vill bland annat att stödet och informationen till brottsoffer och vittnen förstärks, att kommunernas skyldighet att hjälpa brottsoffer efterlevs och att ett nationellt personsäkerhetsprogram inrättas till skydd för vittnen och målsägare. Vi vill förbättra reglerna kring skadestånd och införa möjlighet till ersättning för sorg och saknad. 4.1Ökat antal brottsoffer - men låga chanser till upprättelse4 4.2Misslyckad socialdemokratisk styrning av rättsväsendet4 4.3Liberal politik för en minskning av antalet brottsoffer5 5Värna den som utsätts för brott7 5.1Stärk brottsoffers och vittnens situation i rättsprocessen7 5.2.2Barn som lever i familjer med våld9 5.2.3Medling - unga lagöverträdare möter brottsoffren9 6Kommunernas ansvar för stöd till brottsoffer10 6.1Brottsförebyggande åtgärder i den offentliga miljön10 6.2Kommunernas ansvar enligt socialtjänstlagen10 6.3Stöd till ideella brottsofferorganisationer11 8Säkerhet för vittnen och målsägare12 8.1Inrätta ett EU-program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet13 9.1Underlätta för brottsoffren att få ut skadeståndet13 9.2Förbättra möjligheterna till brottsskadeersättning för sakskada14 9.3Ändra reglerna om skadestånd och bodelning14 9.4Avskaffa regeln om avdrag för självriskbelopp15 9.5Inför ersättning för sorg och saknad15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskap och bemötande av vittnen, brottsoffer och särskilt utsatta brottsoffer inom hela rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information till brottsoffer vid brottsanmälan, under rättegången samt vid gärningsmannens permission och frigivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör införas en uttrycklig rätt för målsägare att inför domstol avge sin berättelse om hur brottet har påverkat henne/honom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vittnesstöd och vittnesstödsrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av det processuella regelverket gällande förhörssituationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas skyldighet enligt socialtjänstlagen att hjälpa brottsoffer samt gällande stöd till ideella brottsofferorganisationer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information och stöd till vittnen och målsägare vid varje domstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rutinerna kring reglerna om spärrmarkering/sekretessmarker-ing och kvarskrivning samt skälig ersättning i samband med kostnader för fingerade personuppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett nationellt personsäkerhetsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör arbeta för att EU skall inrätta ett gemensamt program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn gällande ett nytt system för utbetalande av skadestånd i samband med brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsskadelagens bestämmelser rörande sakskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av reglerna gällande skadestånd på grund av brott och bodelning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av regeln om avdrag för självriskbelopp samt avskaffande av rätt att sänka ett av domstol utdömt och materiellt prövat skadestånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för sorg och saknad.2 1Yrkande 6 hänvisat till SoU. 2Yrkandena 13 och 15 hänvisade till LU. 4.1Ökat antal brottsoffer - men låga chanser till upprättelse anmäldes det i 1 255 371 brott. Bakom dessa anonyma siffror finns brottsoffer. Det handlar om människor som främst är offer för en annan individs missdåd men sekundärt för samhällets misslyckade brottsförebyggande och brottsbekämpande insatser. Det är människor som har utsatts för t ex misshandel, våldtäkt, stöld, rån och bostadsinbrott. Människor som i många fall har drabbats av otrygghet, trauman, fysiska och/eller psykiska skador och andra rättsförluster till följd av brottet. Det är också människor som har mist sitt liv till följd av en annan persons gärning. som Socialdemokraterna har haft regeringsmakten har vi fått fler brottsoffer i - anmäldes det nämligen 1 112 505 brott. Antalet polisanmälda våldsbrott ökade också . En viktig upprättelse för brottsoffret är att brottet verkligen utreds och att gärningsmannen åtalas för brottet. I Socialdemokraternas är dock chansen till en sådan upprättelse minimal. kunde av de anmälda brotten bindas till en gärningsman och således upp. ökade exempelvis antalet anmälda fall av misshandel , narkotikabrotten och butiksrånen jämfört med . Den som utsätts för våldtäkt, inbrottsstöld i bostad eller cykelstöld har ytterst små chanser att se brottet upp. klarades av våldtäkterna upp, av inbrottsstölderna och av cykelstölderna! utfärdades 3 741 besöksförbud. anmäldes till och med fler överträdelser än det utfärdades förbud - 3 745 överträdelser av besöksförbud anmäldes. 152 dömdes för överträdelserna. 4.2Misslyckad socialdemokratisk styrning av rättsväsendet Den socialdemokratiska regeringens raserande av närpolisreformen - har det lagts ner ca 60 närpolisstationer runt om i landet - och urholkande av polisens budget med för få poliser som följd, minskar också chansen att faktiskt få hjälp när man utsätts för brott. kom revisorers rapport (2002/03:19) som visade att polisen skrev av av alla brottsanmälningar . Merparten av anmälningarna skrevs av direkt utan att någon förundersökning inletts. av ärendena lämnades vidare till åklagare. Vetskapen om att svensk polis har omfattande brister i sin verksamhet och lider av strukturella problem är inte ny. I betänkandet från (SOU 2002:122) riktades hård kritik för bristande samordning och ledning av den svenska polisen. Det bekräftades i en rapport inom ramen för regeringens narkotikasamordnare. Denna rapport, "Organiserad kriminalitet, grov narkotikabrottslighet" (presenterades den 29/6 2004), pekar både på avsaknaden av en sammanhållen strategi för polisen och ett övergripande samordningsansvar för polisens och tullens samarbete mot narkotikabrottsligheten. Den visar att ligger långt efter i kampen mot den grova brottsligheten - vilket får allvarliga konsekvenser för de människor som utsätts för brotten i spåren av denna typ av hänsynslös kriminalitet. av socialdemokratisk kriminalvårdspolitik visar också brister i bland annat uppfyllandet av själva huvuduppgiften för kriminalvården: att minska återfall i brott för dem som en gång tagits in i kriminalvården. Statskontorets rapport (2003:20) visar att kriminalvården inte ens har satt upp några operativa mål för att minska återfall. Det sker visserligen en uppföljning av återfallen men den används inte för att styra verksamheten. Det finns heller ingen total återfallsstatistik . Dagens vetskap om att medeltalet för återfall i brott är , och så mycket som inom vissa kategorier av påföljder och klientgrupper, säger oss alltså bara en del. Men det säger oss med säkerhet att fler människor kommer att råka ut för brott av någon som har utfört brottsliga gärningar. 4.3Liberal politik för en minskning av antalet brottsoffer liberalerna vill sätta brottsoffren i fokus så att deras rättigheter till hjälp och bemötande med kunskap, respekt och förståelse upprättas. Brottsoffer kan bara få upprättelse om brottet utreds, gärningsmannen åtalas och möjligheten till skadestånd från gärningsmannen används. Vi måste öka brottsoffrens chanser till en sådan upprättelse. De har rätt att få samhällets fulla stöd på vägen tillbaka från en ofta traumatisk upplevelse. Vi vill också betona vikten av att satsa på brottsförebyggande arbete och på kriminalvården. Utan tillräckliga insatser mot dem som har fastnat i brottslighet kan det aldrig bli färre brottsoffer. antog liberalerna ett omfattande rättspolitiskt program där vi slår fast en liberal rättspolitik som betonar kraftfulla åtgärder både mot brottsligheten och mot dess orsaker. I våra riksdagsmotioner "Effektiv och human kriminalvård", "Polisväsendet", "Stärkt domstols- och åklagarväsende" samt "Förändringar i straff- och processrätten" ställer vi flera krav på nödvändiga åtgärder för rättsväsendet. Vi vill tydliggöra att med socialliberala utgångspunkter framstår värnet av rättssamhället som särskilt viktigt. Det är de mest utsatta människorna som drabbas hårdast när brottsligheten får breda ut sig. Det är också en kombination av effektiv brottsbekämpning och undanröjande av sociala problem, som segregation och drogmissbruk, som är den långsiktigt bästa strategin att stärka rättssamhället. Utan stöd hos det stora flertalet medborgare kan rättssystemet inte fungera. Civilkurage hos enskilda medborgare kan förhindra att många brott begås och är nödvändigt för att man ska våga anmäla ett brott och vittna i rätten samt försvara de värderingar som rättssamhället vilar på. Men civilkurage bygger också på att samhället kan erbjuda hjälp och skydd om den som ingriper mot ett brott eller vittnar i en rättegång sedan utsätts för hot och trakasserier av brottslingen. Att öka medborgarnas trygghet genom att minska brottsligheten är självklart inte endast ett ansvar för de s.k. rättsvårdande myndigheterna. Det brottsförebyggande arbetet är i ett brett perspektiv det mest effektiva för att tränga tillbaka brottsligheten. Tillväxt-, skol-, social- och integrationspolitik är alla centrala för att lägga grunden till ett samhälle där det är mer självklart att följa lagen. Otrygga uppväxtförhållanden, dålig normbildning från vuxenvärlden, bristfälliga skolor och otillräckliga resurser till barn med problem är i sig en grogrund för brottslighet. Integrationspolitiken är också avgörande för att minska de strukturella klyftorna i . I segregationens spår kan i värsta fall subkulturer med kriminalitet i fokus följa. Den psykiatriska vården måste förbättras - psykiskt sjuka människor som begår brott måste få rätt behandling, både för deras egen skull och för att förebygga att ytterligare brott begås. I liberalernas partimotion "Reformerad psykiatrisk vård" föreslår vi därför ett antal förbättringar av vården av psykiskt sjuka. En skärpt alkohol- och drogpolitik är också mycket viktigt för att minska brottslighetens orsaker. Detta framkommer tydligt i en ny rapport från BRÅ, "Brottsutvecklingen i " (), där kopplingen mellan våldsbrott och alkohol belyses. Rapporten visar att alkoholkonsumtionen har ökat i till ren sprit per vuxen person och år. har antalet polisanmälda våldsbrott ökat . Forskningens slutsats - att för varje liter den genomsnittliga alkoholkonsumtionen ökar stiger våldsbrottsligheten - utgör viktig kunskap i arbetet för att förebygga såväl ökad alkoholkonsumtion som ökad våldsbrottslighet. Narkotikabrottsligheten är navet i många kända kriminella nätverk. Antalet anmälda narkotikabrott ökade jämfört med året innan. Brottsligheten genererar vidare brottslighet i alla led: från storskalig smuggling till gatuförsäljning och vidare till missbrukare. visade en undersökning från , "Har fått egna ?" (), att närpoliserna i uppskattar att av den s.k. vardagsbrottsligheten med inbrott i bostäder och bilar samt personrån begås av narkomaner. Verkningsfulla åtgärder för att stävja narkotikamissbruket och behandla dem som redan har fastnat i missbruket är viktiga för att förhindra att fler människor blir offer för narkotikarelaterad brottslighet. I liberalernas motion "Narkotika-, alkohol- och tobaksfrågor" presenterar vi en omfattande politik inom dessa områden. I en särskild motion om trafiksäkerhet visar vi på de skärpta åtgärder som vi vill genomföra mot drog- och rattfylleri. 5Värna den som utsätts för brott När en individ utsätts för brott rubbas förtroendet för samhället. Denna känsla förstärks om personen bemöts negativt eller med ointresse och okunskap av de rättsvårdande myndigheterna. Ett bemötande med respekt, förståelse och erkännande förstärker i stället känslan av upprättelse och tillit till samhället. Detta är viktigt för att brottsoffret inte ska uppleva sig kränkt två gånger - först av förövaren och sedan av samhället. För att brottsoffret ska kunna känna en viss upprättelse efter att ha utsatts för den kränkande handling som en brottslig gärning innebär, måste hela rättskedjan fungera. Bemötandet vid polisanmälan, kontakten med åklagare och målsägandebiträde samt under en eventuell rättegång i domstol är av avgörande vikt. Att det anmäla brottet faktiskt utreds ordentligt av polisen och att åklagaren på ett klart och tydligt sätt motiverar en eventuell åtalsunderlåtelse är också betydelsefullt. Men det viktigaste är ändå att brottsanmälan leder till åtal och att den skyldige gärningsmannen döms för sitt brott. Skadestånd från gärningsmannen har även betydelse som en del i upprättelsen och till hjälp för t ex sjukhuskostnader, terapikostnader eller för förstörd egendom. Den viktigaste samhällsinsatsen för brottsoffer är ändå det grundläggande arbetet med att se till att brott inte begås. När ett brott dock har begåtts ska en självklar princip gälla i brottmålsprocessen: Brottsoffrets rättigheter ska ges samma prioritet som den misstänkte och rättsprocessen får inte medföra att brottsoffrets problem på något sätt ökar så att följden blir s.k. sekundär viktimisering. I varje del av rättskedjan bör brottsoffrens situation därför särskilt beaktas. Vid utformningen av olika styrdokument på rättsväsendets område bör brottsoffrens perspektiv alltid ägnas särskild uppmärksamhet och lagstiftningen måste i högre grad utgå från brottsoffrens behov av skydd. 5.1Stärk brottsoffers och vittnens situation i rättsprocessen Många brottsoffer vittnar om bristfälligt bemötande under rättsprocessen. Det kan t.ex. handla om att personal har dålig förståelse för brottsoffrets situation, att brottsoffret får alltför knapphändig förklaring om hur en rättsprocess går till eller att informationen om hur deras fall utvecklar sig är otillräcklig. finns det en skyldighet för polisen att informera den drabbade om åtgärder som gäller utredningen och vart han eller hon kan vända sig för att få hjälp och stöd. Detta fungerar emellertid olika bra runt om i landet. Ett sätt att förbättra informationen skulle kunna vara att förse alla som polisanmäler ett brott med en informationsbroschyr som ger svar på de vanligaste frågorna som brottsoffer har. Vad gäller åklagare är det vanligt att brottsoffret inte får träffa henne/honom före huvudförhandlingen. Alla målsägare får inte information om hur en rättegång kommer att gå till. Detta är en brist som måste åtgärdas. Vid varje beslut om permission måste det ske en avvägning mellan den intagnes intresse av att få permission och brottsoffrets berättigade krav på skydd och säkerhet. Vid denna avvägning bör större hänsyn tas till brottsoffrets skyddsintresse . Kriminalvården måste också bli bättre på att informera brottsoffret om gärningsmannens permissioner och vid frigivning. Ovan nämnda åtgärder bör rymmas inom befintlig ekonomisk ram. Vi tycker att det bör införas en uttrycklig rätt för målsägare att inför domstol avge sin berättelse om hur brottet har påverkat henne/honom. Detta skulle kunna öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet och många brottsoffer skulle också kunna må bättre av att inför rätten få ge uttryck för de känslor som brottet orsakat. Förhörssituationen för den som ska vittna i en rättegång måste också lyftas fram. Det processuella regelverket kring förhör bör ses över för att underlätta för den som ska höras så att inte rättegången upplevs som ytterligare ett trauma vid sidan av själva brottet. Möjligheterna kring s k medhörning bör uppmärksammas, d v s en möjlighet för brottsoffret att sitta i ett annat rum i domstolen än gärningsmannen och rätten samt där biträdas av stödpersoner under rättegången. De domstolar som ännu inte har inrättat ett särskilt vittnesstödsrum, som gör att målsägare och vittnen slipper sitta i samma väntrum som de tilltalade, bör möjligt inrätta detta. Vi vet att vissa grupper är överrepresenterade som brottsoffer eller särskilt utsatta. Det kan gälla barn, kvinnor, gamla eller funktionshindrade. Dessa grupper har särskilda behov som brottsoffer vilka måste värnas i hela den rättsliga kedjan. Gamla som har utsatts för brott i sitt eget hem, som har utnyttjats påålderdomshem eller annars har utsatts för brott kan vara i behov av extra stöd och hjälp i rättsprocessen. Funktionshindrade som har utsatts för brott kan vara extra sårbara i rättsprocessen. Dessa brottsoffer måste få det speciella stöd och den extra hjälp de kan vara i behov av. I ska råda kvinnofrid - inte bara på papperet utan även i verkligheten. Såär det inte . I liberalernas motioner "Krafttag mot våld mot kvinnor" och "Liberal offensiv mot människohandel för sexuella ändamål" föreslår vi därför ett flertal skärpta åtgärder i arbetet mot våld och förtryck av kvinnor och barn. Rättssystemet är i grunden anpassat till vuxna. Barn far dock mycket illa i rättsliga utredningar, förhandlingar och processer. Ofta läggs utredningar ner där barn är brottsoffer. Detta beror till stor del på svårigheter gällande bevisningen och att barn inte har vuxnas kommunikationsförmåga. Barn som utsatts för brott eller bevittnat brott måste därför behandlas extra varsamt och med rätt kunskap genom hela rättskedjan. I brottsutredningar gällande barn som utsatts för våld i familjen eller sexuella övergrepp krävs särskilda kunskaper av polis, åklagare, advokater, domstol och socialtjänst. Ett annat problem är att förhörsmiljön ofta inte är anpassad till barn. Om barnet kan höras i en känd och trygg miljö, t.ex. i ett rum på dagis, är det lättare för barnet att berätta vad hon/han varit med om. I liberalernas motion "Familjerätt i barnens intresse" föreslår vi även en förändrad civilrätt där barnens rättigheter och behov är i fokus, särskilt gällande skilsmässo- och vårdnadstvister. Barn kan också utsättas för brott i skolan. Mobbning utgörs ofta av våld, hot och trakasserier - d v s brottsliga gärningar som ska polisanmälas och utredas precis som andra sådana brott som sker utanför skolans verksamhet. Barn som är brottsoffer för mobbning måste bemötas med kunskap och omsorg, inte bara inom skolväsendet utan även genom hela rättsprocessen. I liberalernas motion "Skolans arbete för demokrati och mot våld och mobbning" belyser vi frågan om barn som brottsoffer på grund av mobbning i skolan och vi presenterar där skärpta åtgärder mot mobbning, bl a gällande polisanmälan vid våld och allvarliga fall av kränkningar. I motionen föreslår vi också att en rättslig översyn görs för att underlätta för elever att få skadestånd av kommuner som visat underlåtenhet i arbetet mot mobbning. Ovan nämnda utbildningsinsatser bör i huvudsak rymmas inom befintlig ekonomisk ram. 5.2.2Barn som lever i familjer med våld Enligt finns det mellan 100 000 och 200 000 barn i som bevittnar/lever med våld i den egna familjen. Barn som lever i familjer där våld är deras vardag - där de bevittnar hur den ena föräldern misshandlar den andra - far mycket illa. Vanmakt och rädsla kan prägla dessa barns hela uppväxt. Barn som ser sina mammor bli misshandlade är en bortglömd grupp. De får inte den hjälp och behandling de behöver. Nya resultat () från ett flerårigt forskningsprojekt vid (av och ) visar att av barnen har varit hemma i lägenheten när mamma misshandlats. befann sig i samma rum. Nästan hälften av barnen, , hade varit inblandade i misshandeln, antingen genom att de själva drabbats av slag i samband med misshandeln av mamman, eller genom att de handgripligen försökt stoppa misshandeln. liberalerna vill betona att det är mycket viktigt att se till dessa barns rättigheter. Vi menar att det är fel att endast anse barnen som vittnen till våldet och sålunda inte själva direkt drabbade. Barn som har sett och/eller hört den ena föräldern hotas och misshandlas av den andra kan vara offer för psykisk misshandel. Frågan om brottsofferstatus för dessa barn är viktig men också komplicerad rent juridiskt. Vi vill därför att en utredning tillsätts med uppdraget att se över hur barn som lever i familjer med våld ska kunna vara brottsoffer i enlighet med straff-, process- och skadeståndsrätt. 5.2.3Medling - unga lagöverträdare möter brottsoffren När unga människor begår brott måste samhället ingripa snabbt och tydligt på ett tidigt stadium. Unga lagöverträdare utsätter ofta andra unga människor för brott. Brottsförebyggande arbete på lång sikt är här en central del. Föräldrar måste uppmuntras till engagemang på ett tidigt stadium - det har visat sig att en god relation till barnen och styrka i föräldrarollen minskar risken för ungdomskriminalitet. Rättsväsendet måste alltid sträva efter föräldrarnas medverkan i polisutredningar och rättsprocesser med unga lagöverträdare. Medlingsverksamheten, som i första hand riktar sig mot unga lagöverträdare, har visat sig vara en av flera viktiga åtgärder för att klarlägga skuldfrågan och visa på konsekvenserna av den brottsliga gärningen. Lika hänsyn måste tas till både brottsoffret och gärningsmannen och medlingsverksamheten bör således fortsätta vara frivillig för båda parter. I liberalernas motion "Skarpa insatser mot ungdomsbrottslighet" föreslår vi ett flertal åtgärder som vi anser nödvändiga för att förhindra att fler unga människor hamnar i en destruktiv, kriminell bana. 6Kommunernas ansvar för stöd till brottsoffer 6.1Brottsförebyggande åtgärder i den offentliga miljön I brottsförebyggande syfte är det bl a viktigt att kommunerna arbetar med översyn av offentliga utrymmen som parker, gångtunnlar, busshållplatser och parkeringsplatser. Målet bör vara att göra dessa platser så trygga som möjligt, exempelvis genom öppnare ytor och tydligare belysning. Vid nya byggnadsprojekt bör planeringar för en tryggare offentlig miljö alltid ingå. Varje del i arbetet med att förhindra att brott begås är viktig - en man som förföljer och trakasserar en kvinna utanför hemmet eller en person som planerar att råna någon ska så långt det är möjligt åtminstone inte kunna göra det i en mörk och dåligt planerad offentlig miljö. 6.2Kommunernas ansvar enligt socialtjänstlagen Stödet till brottsoffer åligger i enlighet med socialtjänstlagen ytterst kommunerna. Detta fungerar i praktiken tveksamt i alltför många kommuner som även ger för låga anslag till ideella brottsofferjourer.