mot · GS02Fi232 · 2004-10-05 00:00:00 — Jobb i stället för bidrag - liberal politik inom alliansen för 300 000 nya jobb - liberalernas ekonomisk-politiska motion 1Inledning: Jobb i stället för bidrag 1.1Med Alliansen för ett i arbete har tillsammans med , bildat . Alliansen har skapat en ny vitalitet i svensk politik. Utsikterna för ett regimskifte ter sig bättre . De fyra partierna startar nu en process för att utforma ett starkt alternativ till Socialdemokraterna. Därför har liberalerna tillsammans med Moderata samlingspartiet, och tagit initiativ till en och ett maktskifte 2006. Den samsyn våra partier har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för ekonomiska politik. I denna motion presenterar vi i liberalerna våra utgångspunkter för det arbetet. Fokus i motionen är den dryga miljon människor i arbetsför ålder som inte arbetar. Vi anser nämligen att det är en nyckelfaktor för att antalet bidragsberoende minskar radikalt. ska bli en nation i arbete. Ett delmål, som ligger inom räckhåll, är 300 000 nya jobb. Det bör nås . Ska lyckas nå det behövs en lång rad politiska förändringar - sådana presenteras också i denna motion. När så många nya jobb har tillkommit på svensk arbetsmarknad kommer antalet som försörjs genom bidrag att vara avsevärt lägre . På bör målet för jobbtillväxten sättas ännu högre. 1.2Arbetets värde - en moralisk fråga Två problem i är att det finns för få arbeten och att det totalt sett arbetas för få timmar. Det är en grundorsak till att vi inte kunnat återta förlorad terräng i välståndsligan, utan tvärtom tappat, . kommer högt i tabeller över sysselsättningen i olika länder - mycket tack vare den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen - men avsevärt lägre i tabeller som väger in frånvaro från arbetet. Att andelen kvinnor som arbetar är större än i många andra länder väger inte upp att vi har högst sjukfrånvaro och är sämst på integration av invandrare. Arbete måste uppvärderas. Det är djupast sett en moralisk fråga. Det är de mest sköra i vårt samhälle som drabbas när allt fler anser sig kunna leva på andras arbete. Insikten om sambandet mellan arbete och välstånd måste återupprättas. Det är ingen mänsklig rättighet att bli försörjd av andra, om man kan försörja sig själv. All erfarenhet visar också att möjligheten att arbeta och försörja sig själv betyder mycket för individen. En sjuksköterska som förlyft sig i vården har kanske svårt att återvända till sin gamla arbetsplats, men ska naturligtvis ges alla möjligheter att göra andra insatser i arbetslivet. En invandrare som kommer till har kanske svårt att få arbete inom det yrkesområde där han eller hon var verksam i det gamla hemlandet, men ska naturligtvis för den skull inte mötas av signalen att det nu är bidragsförsörjning som gäller för resten av livet. Möjligheten att få förtidspension var och är en viktig social trygghetsreform, men vittnar många om att erbjudandet känns som "att kastas på sophögen". I ett samhälle där "arbetslinjen" gäller ska förtidspensionering bara tas till som en sista utväg, när alla vägar tillbaka till arbetslivet visat sig stängda. Så har det inte i varit i . De sociala system som byggts upp i , för att säkra att välfärden kommer alla till del, utsätts just nu för stora påfrestningar. Ett centralt inslag i politik är att dessa system ska värnas genom att överutnyttjande och missbruk stävjas. Vi tror att sjuka behöver av sin inkomst för att klara en tids bortovaro från arbetet. Men den som inte är sjuk ska ha noll procent i sjukpenning. Vi slår också vakt om en rimlig ersättningsnivå från a-kassorna och vill bygga ut arbetslöshetsförsäkringen så att den omfattar alla. Men en arbetslös, som gång på gång väljer bort anvisade arbeten eller inte ens infinner sig för en intervju, bör rimligen mista sin rätt till ersättning. Alltför sällan fungerar det så . Vi lever i av stora förändringar. Arbetstillfällen försvinner och andra kommer till, tekniska nyheter kommer i en allt snabbare takt etc. Förändringar som uppfattas som hot ger upphov till otrygghet och otrygghet ger i sin tur upphov till förändringsmotstånd. Därför är begreppet "Trygghet i förändring" viktigt i sina båda betydelser. Ofta är det, paradoxalt nog, så att den största tryggheten ligger i att bejaka förändringar och lära sig göra det bästa av dem. Men naturligtvis ska man kunna känna en grundläggande trygghet också i tider av stora förändringar. Det är bland annat av det skälet slår vakt om ett utbyggt och väl fungerande trygghetssystem: en bra vård för alla som blir sjuka, socialförsäkringar som träder in när olyckan är framme och ett fungerande rättsväsende. Den svenska pensionsreformen, beslutad i bred partipolitisk enighet, beundras och kopieras nu världen över. föreslog 1997 en liknande reform av de andra socialförsäkringarna för att de skulle vara rustade att möta kommande påfrestningar. Svaret från Socialdemokraterna blev nej. Sannolikt hade mycket varit annorlunda i vårt land om en sådan reform kommit till stånd. När regeringen backade och erkände behovet av reformerade socialförsäkringar väljer den ett arbetssätt som gör att verkliga förhandlingar mellan partierna kan starta först , efter initiativ. De tio förlorade åren har kostat det svenska folkhushållet enormt mycket, både i pengar och otrygghet. Trygghetspolitiken hotas av den socialdemokratiska politik som gör fler och fler bidragsberoende - det senaste inslaget i den politiken är kampanjen för att göra 12 000 människor, som försörjer sig på eget arbete, till bidragstagare inom ramen för det så kallade friårsprojektet. Utan fler människor som är redo att göra en insats i arbetslivet klarar vi inte vården, en bra skola, ett fungerande rättsväsende och de svenska företagens konkurrenskraft. 1.4Därför delmålet 300 000 jobb Det är vår övertygelse att delmålet 300 000 nya jobb är realistiskt om vår åtgärdslista genomförs. Målet bör formuleras så att det handlar om 300 000 nya nettojobb och motsvarande uppgång av antalet arbetade timmar - alltså ytterligare 300 000 människor i arbete. Vår målsättning skiljer sig från regeringens olika mål i ett par avseenden. För det första byggs vårt mål under med en lång rad konkreta förslag, medan regeringen upprepar sina som ett mantra och hoppas att det ska göra att problemen löser sig av sig självt. För det andra kan vårt mål inte manipuleras genom att individer flyttas mellan kolumnerna i en statistik. Vad hjälper det att arbetslösheten minskar om människor istället blir sjukskrivna? Vad hjälper det att antalet sjukskrivna minskar om de sjukskrivna istället blir förtidspensionerade? Vårt mål nås bara om antalet jobb verkligen växer. En viktig deklaration är denna: Om det visar sig att inte heller åtgärdslista räcker, är vi redo att föreslå ytterligare åtgärder. Av flera skäl är det en ödesfråga att jobbtillväxten skjuter fart: Bristen på jobb fördjupar segregationen och ett antal andra sociala problem. Utanförskapets pris är ofta högt i form av personliga tragedier, missbruk, och kriminalitet. Bristen på jobbäventyrar möjligheter att klara välfärden - i viss mån på kort sikt, men framför allt i perspektivet av den stundande ålderschocken. Bristen på jobb gör det svårare att minska sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna. Bristen på jobb undergräver statsfinanserna genom att inkomsterna blir lägre och utgifterna högre. När allt färre ska försörja allt fler pressas skattetrycket uppåt. Och när skattetrycket blir högre drivs ännu fler företag ut ur . 1.5Folkpartiets reformlista för 300 000 fler i arbete har ett stort antal förslag för att uppvärdera arbetets värde och nå delmålet om 300 000 nya jobb. En del av dem handlar om att öka utbudet av arbetskraft - erfarenheten säger att det i sig bidrar till att ocksåöka antalet arbetstillfällen. Reformer som ökar antalet arbetsgivare och benägenheten att anställa Sänkt arbetsgivaravgift, så utformad att det blir avsevärt billigare att anställa en extra person i de allra minsta företagen. Ny anställningform för unga som inte fått fotfäste på arbetsmarknaden: instegsjobb. Det är arbeten med sämre anställningstrygghet och halverad arbetsgivaravgift enligt principen "hellre ett osäkert arbete än inget arbete alls". Bedömningen är att det finns åtskilliga arbetsgivare som skulle vara villiga att pröva en ny anställd om det innebar lägre kostnad och mindre långsiktig uppbindning . En rad andra förbättringar för företagen, särskilt de mindre: lägre skatt för familjeföretag (de så kallade 3:12-reglerna), sänkt och avskaffad förmögenhetsskatt, ett första steg mot avvecklad dubbelbeskattning av aktier och en intensifiering av det nu nästan insomnade förenklingsarbetet. Nej till systemet som lägger ansvaret för den tredje sjuklöneveckan på arbetsgivarna och planerna på att arbetsgivarna ska svara för av sjuklönekostnaderna. Båda systemen har avvisats av såväl företagarorganisationer som företrädare för handikappade. De senare hävdar, sannolikt med rätta, att båda systemen kommer att göra arbetsgivarna ännu mer obenägna att anställa svårplacerad arbetskraft. Fler jobb inom sektorn hushållsnära tjänster genom en rimligare skattebelastning. I har en reform av det slag vi länge förordat givit 8 000 nya arbetstillfällen. Vissa mindre, men viktiga, arbetsrättsliga förändringar genomförs, utöver den nämnda om instegjobb. Tiden för provanställning förlängs och en ny anställningsform, "överenskommen visstidsanställning", införs. Reformer som gör det mer lönsamt att arbeta och på annat sätt ökar utbudet av arbetskraft vill självfallet att det svenska skattetrycket ska pressas ner, men vi tror att det är fel att göra det i en omfattning som riskerar statsfinanserna eller viktiga välfärdsvärden. Vi föreslår därför ganska moderata skattesänkningar . Den volymmässigt största förändringen vi föreslår är införandet av ett förvärvsavdrag. Det kan utnyttjas nedifrån i skatteskalan - och gynnar alltså de lägsta inkomsttagarna och uppmuntrar övergång från bidragsberoende till eget arbete - och planar ut vid inkomstlägen runt /månad. När statsfinanserna tillåter går vi gärna vidare längre upp i skalan. "Hälften kvar". av skattesänkningsutrymme används för ett avskaffande av värnskatten. Värnskatten är en straffskatt på kompetens. Den försvårar för att rekrytera kvalificerad arbetskraft från andra länder och behålla duktiga svenska medarbetare i landet. Även en läkare eller ingenjör bör få behålla minst hälften av en inkomstökning. Det har politikerna en gång lovat och det bör det politiska systemet leva upp till. Motverka marginaleffekter bidrag-arbetsinkomster. Det har sagts att det är illa att vara fattig men ännu värre att inte kunna göra något åt det. Många människor har fastnat i det som kan kallas en fattigdomsfälla. De har små marginaler men höga marginaleffekter. De får bidrag, men är ändå fattiga. Om de arbetar mera förlorar de bidragen och blir därför ändå lika fattiga. En rad bidragssystem bidrar till situationen. Det är inte lätt att peka på vägar ur den, för alla bidragssystem har införts för att lösa sociala problem. Vi accepterar att det utrymme som reserverats för en barnbidragshöjning används till ett förbättrat familjestöd, men vi föreslår att tiden fram till införandet utnyttjas för att finna en bättre utformning. Om målet att gynna barnfamiljerna kombineras med målet att minska deras marginaleffekter borde en annan mix av åtgärder ge bättre resultat. Åtgärder för att stimulera studerande att bli färdiga snabbare. Genomsnittstiden för avslutade gymnasie- och högskolestudier blir allt längre. Det bör motverkas genom några regelförändringar, bland annat att studiemedelessystemet stimulerar studenter att bli färdiga . är antalet avhopp i gymnasiet mycket stort. Om fler fullföljde studierna i tonåren och färre därmed behövde komplettera på komvux skulle värdefull tid i arbetslivet vinnas. Åtgärder som stimulerar äldre att stanna på arbetsmarknaden. har varit pådrivande för det nya pensionssystemet och den rätt för äldre att arbeta till som införts. Vi går vidare och föreslår en reform som innebär att löneskatten för arbetskraft sänks. -Radikala systemförändringar för mindre sjukskrivningar och förtidspensioneringar Ett nytt mål för antalet förtidspensioner och långtidssjukskrivna bör införas. Det totala ohälsotalet ligger fortfarande mycket högt på grund av den snabba tillväxten av antalet förtidspensionärer. Den nuvarande situationen är helt orimlig: förtidspensioneras cirka 74 000 människor, vilket motsvarar nästan en hel årskull. Med de reformer som föreslås här bör antalet förtidspensionärer och långtidssjukskrivna, inte som öka, utan minska med tio tusen . Ett sjukintyg som förlängs utöver måste prövas av en läkare knuten till . har lanserat ett liknande förslag. Tillgången till läkare i är så god att detta administrativt är fullt genomförbart och har redan tidigare föreslagit en utökning av antalet läkare knutna till . Genom att systemet bygger på en rollfördelning mellan läkarna minskar risken att den andra läkaren alltid godtar den förstas bedömning. Det grundläggande syftet är givetvis att vid sjukfall med oklar diagnos, som tenderar att dra ut , få fram omedelbara rehabiliteringsinsatser. Även om sjukskrivningarna nu minskar ligger de fortfarande kvar på en orimligt hög nivå. är redo att förorda betydligt mer drastiska grepp än regeringen för att pressa tillbaka kostnaderna för sjukskrivningar. I princip obegränsade möjligheter för att samverka finansiellt med vårdinrättningar i syfte att säkerställa att vård- och rehabiliteringsinsatser alltid finns tillgängliga som alternativ till utdragna sjukskrivningar (Finsam-modellen). Forcerat införande av ett gemensamt IT-stöd för läkare som med ett inbyggt starkt integritetsskydd dels hindrar utskrivningar av vissa mediciner till patienter som fått liknande mediciner utskrivna av andra läkare, dels ger signaler hos läkaren om patienten nekats sjukskrivning av en annan läkare. Skärpning av regeln som innebär att en patient som nekar delta i vård och rehabilitering kan få sin sjukpenning reducerad - huvudregeln bör vara att rätten till sjukpenning bortfaller i sådana fall. Ett nytt system för att uppmuntra förtidspensionerade att återvända till arbetslivet. Detta fp-förslag innebär att den som vill börja arbeta igen får göra det på de villkor i a-kassa och sjukförsäkring som gällde för individen före beslutet om förtidspension. Detta torde öka människors benägenhet att ta risken att försöka återgå till arbetslivet. "Nystartjobb". Om en sjukskriven vill pröva om ett annat arbete än det han eller hon sjukskrivits ifrån är möjligt att klara bör personen ha rätt till tjänstledighet från sin gamla arbetsgivare. Sjukskrivna och förtidspensionärer bör i betydligt fler fall kunna "ta med sig" sin sjukpeng/pension till en ny arbetsgivare av så kallad arbetsprövning. Arbetsgivaren får därmed en lägre kostnad för anställningen. Systemförändringar för att minska kostnaden för arbetslösheten och öka benägenheten hos arbetslösa att söka arbete Kravet att ta arbeten som erbjuds skärps och tillämpas. A-kassor som inte tillämpar arbetslinjen ska riskera att få sänkt statsbidrag. Genom en högre egenfinansiering av a-kassorna (som växlas mot sänkt skatt) skapas starkare incitament för kassorna att stänga av personer som missbrukar systemet. Huvuddelen av AMS läggs ner och ersätts av en effektivare organisation med privata bemanningsföretag, olika typer av arbetsförmedlingar och aktörer som driver arbetsmarknadsutbildning/arbetsträning. Sambandet mellan sunda statsfinanser och fungerande välfärd är tydligt. Ett exempel kan tas från under president tid. Det faktum att statsfinanserna sanerades och underskott vändes till överskott var en bidragande orsak till en jobbtillväxt utan motstycke. Dagens svenska regering har tappat greppet över statsfinanserna. De underskott som byggs upp kan inte försvaras med konjunkturella argument. Den löfteskarusell som rullats igång kräver en exceptionellt lång och kraftig högkonjunktur för att inte äventyra långsiktiga välfärd. Det saneringsprogram, som det utvecklas i denna motion, stärker statens finanser redan på relativt kort sikt med i storleksordningen . På växer summan ytterligare. besparingsprogram består främst av sänkta utgifter inom näringspolitiken, regionalpolitiken, mediepolitiken och bostadspolitiken samt kraftiga systemskiften inom arbetsmarknadspolitiken, sjukpenningsystemet och energipolitiken. Det förslag som här redovisas innebär att statens budgetsaldo, inklusive försäljningar av aktier i statliga bolag, vänds till överskott . Exklusive dessa försäljningar förbättrar vi statens finansiella sparande med 10, 14 respektive i förhållande till regeringens förslag. Åtgärder som syftar till att stärka konkurrenskraft, hejda avindustrialiseringen, vända företagsflykten och locka kvalificerade arbeten att stanna eller komma till Den gymnasiereform som utformade som skolminister har blivit misslyckad i flera avseenden, men framför allt i fråga om gymnasiets yrkesprogram. Avhoppen är mycket stora. förordar ett system med mera genuina yrkesprogram och lärlingsutbildningar med full rätt att senare komplettera med de teoretiska studier som inte inrymts i yrkesutbildningen. föreslår ett individuellt kompetenssparande. De som ihopsamlats för ändamålet, och som ska spridas för vinden för att LO sagt nej till alla förslag till utformning, blir en utmärkt grundplåt i detta system. Löntagare ges avdragsrätt för insättningar på ett sådant konto, motsvarande avsättningar till pensionssparande. Motverka att utländskt ägande gynnas på bekostnad av svenskt, den svenska dubbelbeskattningen av aktier har den effekten och bör därför helt avvecklas. I budgetalternativ tas ett första steg mot avveckling. Stopp för de provocerande skattehöjningarna på bilism. Den svenska bilindustrin är en av mest framgångsrika industrigrenar, men trots det kämpar den nu för sin överlevnad. i har gått med förlust och är nu akut nedläggninghotat. , liksom numera utlandsägt, har varnat för att en nedläggning av lätt fortplantar sig till att drabba också . I ljuset av detta är regeringens förslag om höjda bensin-, disel- och fordonsskatter provocerande. Förslagen bör avslås av . Stopp för kärnkraftsavvecklingen. Beskedet att den svenska kärnkraftsavvecklingen fortsätter med tvångslagstiftning innebär en kraftig försämring av det svenska industriklimatet. har föreslagit att avvecklingen av kärnkraften avbryts och att kraftbolagen också ges rätt att bygga ytterligare något eller några kärnkraftverk om de bedöms ekonomiskt lönsamma. Satsningar på en bättre infrastruktur. Både nybyggnation och underhåll av svenska vägar släpar efter. Angelägna järnvägssatsningar, till exempel i och , har fått vänta alldeles för . Den nordiska motorvägstriangeln bör förverkligas. föreslår att ramen för infrastrukturinvesteringar vidgas och att privat kapital också släpps in i några av dessa projekt. Starkare insatser mot segregationen Jobb- och utvecklingsgaranti. I princip ska ingen frisk vuxen kunna få socialbidrag (försörjningsstöd) utan krav på motprestation. En person som inte kan försörja sig på annat sätt ska vara garanterad ett jobb och vissa andra aktiviteter, som berättigar till en ersättning som ligger något över dagens försörjningsstöd. I budgetalternativ tillförs för att säkra, dels kvaliteten i åtgärderna - det ska vara jobb, inte terapi -, dels den omedelbara tillgängligheten - arbetet och jobbsökarkursen ska inte finnas tillgängliga om en månad utan helst eller . I finns nu ett växande antal mycket starkt segregerade krisområden där arbetslösheten är hög och hopplösheten breder ut sig. Exceptionella insatser är nödvändiga för att bryta den negativa spiralen. Särskilda "solidaritetsbanker" ges möjligheter att ge räntefria lån till satsningar i de mest segregerade områdena. Förutom de förslag som har en direkt betydelse för att minska bidragsberoendet och öka antalet arbeten för i denna och andra motioner fram ett antal andra viktiga förslag för att göra och världen friare och rättvisare. ser positivt på löftet att öka det svenska biståndet till en procent av BNI , men konstaterar att de verkliga utbetalningarna av bistånd är de lägsta . Vi tror att bistånd behövs som ett komplement till frihandelsreformer. Vi satsar också på att det svenska försvaret i högre grad ska kunna medverka i internationella operationer i fredens och demokratins tjänst. En ambitiös vårdpolitik är en viktig del av begreppet Trygghet i förändring. Vi föreslår en vårdgaranti, utökade satsningar på rehabilitering och ett särskilt statligt anslag för att stimulera en värdigare äldreomsorg. är kritiskt till regeringens klimatpolitik. En snabbavveckling av kärnkraften ökar koldioxidutsläppen. För lite har också gjorts för att bekämpa kväveläckagen från jordbruket. föreslår en jämställdhetsbonus för föräldrapar som delar föräldraförsäkringen mera jämställt och en offensiv för att höja orättvisa kvinnolöner. Återupprättande av ett fungerande rättssamhälle. Polisen, kriminalvården, åklagarväsendet och domstolarna är fyra delar av rättsväsendet som alla dras med stora problem. Till en del handlar det om organisation och ledarskap men därutöver krävs ytterligare resurser för att minska överbeläggningar i fängelser, få fram fler polistjänster och beta av orimliga ärendebalanser. Det är bra att regeringen äntligen insett att rättsväsendet måste rustas upp, men vår bedömning är att inte ens de nu föreslagna tillskotten kommer att räcka. 1.7Budgetpolitiken - mer moras än moral Det finns tyvärr anledning att avslutningsvis i denna inledning säga några ord om formerna för styrningen av den offentliga ekonomin. Det är inte bara så att partierna i riksdag är oeniga i fråga om åsikter och värderingar, har allt mera tid gått åt till att diskutera att regeringssidan inte följer gällande regler och principer, trots att dessa ofta antagits i bred enighet. Den stadiga grund vår ekonomiska politik ska stå påär ordning i räkenskaperna och balans i statens finanser. Såär det inte . Det räcker med att påpeka att regeringen själv har satt upp två viktiga mål för finanspolitiken - att utgiftstaken ska hållas och att de offentliga finanserna ska visa i överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel - och att båda dessa mål uppenbarligen för länge sedan är övergivna. Den socialdemokratiska regeringen har slarvat bort mycket av det som uppnåddes under den budgetsanering som inleddes under de borgerliga regeringsåren och fullföljdes av och som då ocksååtföljdes av ett nytt regelverk. är både överskottet och respekten för regelverket borta. Utrymmet under utgiftstaken fylls till bredden redan långt i förväg. Den marginal som behövs för oförutsedda utgifter har krympts till nästan noll. Brotten mot budgetlagens bokstav och anda blir allt fräckare. Utgifter redovisas som minskade inkomster, inkomster och utgifter redovisas vid sidan av statsbudgeten och utgiftstaket har till och med uttryckligen plötsligt ändrats på ett sätt som undergräver hela idén med ett utgiftstak. Vad som är orsak och verkan kan diskuteras, men de formella felen har gått hand i hand med en fortgående försämring av statens ekonomi. Vi har återigen fått ett strukturellt, varaktigt budgetunderskott. Utgifterna är helt enkelt systematiskt högre än inkomsterna till statskassan. Detta gör att statens finansiella sparande visar ett kraftigt underskott . Räknat ihop med pensionssparandet, det offentliga sparandet, nås inte ens i överskott i genomsnitt. Som en del i en ansträngning att sanera statens ekonomi vill strama upp regelverken. Vi behöver en budgetlag som inte kan missbrukas på det systematiska sätt som sker och vi behöver bättre, tydligare mål, som leder arbetet i rätt riktning. Vi vill därför att målet för finanspolitiken ska vara balans i statens finansiella sparande över en konjunkturcykel.