mot · GS02MJ498 · 2004-10-04 00:00:00 — Den svenska miljöklassningen har strängare krav än de föreslagna EU-reglerna, bland annat när det gäller aromatiska och polyaromatiska kolväten. föreslår att anslaget 34:5 Miljöforskningökar med som skall användas till forskning kring trafikens miljöproblem, bland annat alternativa bränslen. 7.3Tvåtakt - i otakt med miljön Tvåtaktsmotorn som drivs med bensin eller diesel är den mest miljöskadliga förbränningsmotorn. av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. Det finns ett stort antal tvåtaktsmotorer i . Beräkningar visar att dessa släpper ut totalt koloxid, ca kväveoxider, och ca kolväten. Dessutom tillkommer utsläppen från utombordare, handhållna trädgårdsredskap, mopeder och andra maskiner med tvåtaktsmotorer. Till exempel ger en halvtimmes gräsklippning lika stora kolväteutsläpp som tio mils stadskörning med en genomsnittsbil. Med hänsyn till vatten och luft måste gamla tvåtaktsmotorer i snabb takt fasas ut och bytas till en miljövänligare motor. arbetar med frivillig och positiv miljömärkning i . Syftet är att stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De kriterier som skall gälla, fastslås efter bedömning av miljöbelastningen under produkternas hela livscykel. I är det som arbetar med att miljömärka (Svanen-märkning) olika produkter. SIS har, , kriterier och licenser för gräsklippare. Kriterier finns också för arbetsmaskiner för park och trädgård samt utombordsmotorer. Nästa steg i processen är att få licensinnehavare. menar att regeringen bör återkomma till med förslag till hur ekonomiska styrmedel kan användas i syfte att öka andelen miljömärkta arbetsmaskiner och motorer. En lösning skulle till exempel kunna vara en momssänkning av miljömärkta gräsklippare och andra arbetsmaskiner samt båtmotorer. Visar det sig att en frivillig övergång till miljövänligare motorer inte går snabbt nog, bör ett förbud, av motorer som inte klarar uppsatta kriterier för emissioner, övervägas. Ett införande av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skulle löna sig. Detta bör ges regeringen till känna. krävde under föregående att en utredning tillsätts i syfte att minska mängden icke-miljömärkta arbetsmaskiner och båtmotorer. Då yrkandet ännu ej behandlats avstår från att här upprepa detta krav. 7.4Ökade befogenheter för kommunerna uppföljning visar att minskningen av halterna av kvävedioxid i luft har avstannat. Framför allt i städerna krävs kraftfulla åtgärder. För att lösa detta och liknande miljöproblem förknippade med avgaser i stadsluften krävs kraftfulla åtgärder på lokal nivå. föreslår att det skall bli möjligt för kommunerna att ta ut miljödifferentierade trängselskatter. Kommunernas möjligheter att genom stadsplanering motverka behovet av och komfortfördelarna med att använda bil bör stärkas, förslagsvis genom uppdateringar av . Luftföroreningar från småskalig vedeldning är lokalt ett miljö- och hälsoproblem. Kommunerna bör ges möjlighet att ställa utsläppskrav inom olika delar av kommunen. Exempelvis kan kravet vara att icke miljögodkända pannor skall bytas ut. föreslår att regeringen lägger fram förslag till lagändring som ökar kommunernas befogenhet att ställa lokala miljökrav på utsläpp till luften. Kommunerna kan bidra till ökad andel resande med kollektivtrafik genom att utveckla trafikinformationen kring kollektivtrafiken och genom att planera bostadsbebyggelse och transportledder så att kollektivt resande underlättas. Genom att ge olika förmåner, exempelvis fri parkering för miljöbilar, och att installera eluttag för motorvärmare, kan kommunerna på olika sätt skapa incitament för att använda mindre miljöstörande personfordon. En hel del föroreningar, framför allt marknära ozon, kommer också från andra länder med vinden in i landet. Detta påminner oss om luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär och om behovet av överstatligt samarbete. När partiklar omnämns i miljöhänseende, avses i huvudsak förbränningspartiklar som uppstår vid eldning eller i trafik. I trafiken blandas de med partiklar från slitage av vägbanor, däck, bromsar och friktionsmaterial. Man har länge känt till att större partiklar retar luftvägarna och kan ge cancer. Avgasrening med hjälp av katalysatorer och partikelfilter kan kraftigt minska utsläpp av stora partiklar, men utsläpp av små partiklar, mindre än , låter sig inte hejdas av filter. På grund av att partiklarna är så små kan de troligen direkt passera in i de minsta blodkärlen och misstänks ge upphov till hjärt-kärlsjukdomar. För att minska den totala mängden partiklar är det därför viktigt att inte bara satsa på bättre rening utan också på bättre bränslen. Svavelfri bensin och diesel medför bättre möjligheter till efterbehandling av avgaserna. har en gräns om högst 10 ppm svavel i diesel och högst 50 ppm i bensin. Partikelspridning från fordonsdäck och bromsar måste också minimeras. fann att kunskapen om partiklar var för dålig för att något mål beträffande lågrisknivå skulle kunna fastställas. Regeringen har gjort samma bedömning i propositionen om miljömålen (2000/01:130). Inom EU arbetar man inom luftkvalitetsprogrammet med att ta fram gränsvärden för små partiklar. Arbetet beräknas vara färdigt eller början av 2005. Enligt miljömålspropositionen skall regeringen dååterkomma om delmål på detta område. Försurning av mark och vatten beror på utsläpp av svavel och kväveföreningar som framför allt kommer från transportsektorn, industrin, energiproduktion, arbetsmaskiner och jordbruket. Förutom utsläppsminskningar inom industrin och energisektorn m.m., krävs omfattande kalkning för att minska den befintliga försurningen. kalkas de svenska insjöarna av länsstyrelserna med anslag från . De mindre sjöarna och vattendragen samt skogsmarken är dock förbisedda. En långsiktig strategi för sjöar och vattendrag bör omfatta mer än bara åtgärder direkt i sjöarna eftersom försurningen bland annat är en följd av att omgivande marker försurats. Enbart kalkning av sjöar och våtmarker ger ingen varaktig effekt. Genom att kalka eller återföra aska till skogsmarken kan man få långsiktiga, positiva effekter. Vi har tidigare kritiserat, att det varit svårt att utläsa ur regeringens budgetförslag hur mycket pengar, som anslås till kalkning. Vi har därför yrkat på att kalkning skall redovisas separat. Skogskalkning bör inledningsvis tas med som ett nytt anslag. bör hela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sett. Idén med de samordnade åtgärderna är att man kan motverka ytvattenförsurning, markförsurning och risken för näringsobalans i skogen, d.v.s. lägga en grund för uthålliga ekosystem i skog- och vattenmiljö. I projekt och har , och kommuner utvecklat denna nya åtgärdsstrategi i två unika försöksprojekt. Försöken uppvisar lovande resultat och efter närmare frånvaro reproducerar sig nu öringen utan problem i tillrinnande vatten till . Resultatet av föröket i Nissadalen redovisas i 4/2003. De uppföljande undersökningarna visade på en snabb och mycket tydlig förändring av vattenkemin i samtliga avrinningsområden där såväl ut- som inströmningsområden behandlats. Slutsatsen är att ren fastmarksspridning av kalk och vedaska kan genomföras utan att det medför negativa effekter på markvegetationen. Behandlingen bidrar till ökat pH och minskad halt oorganiskt aluminium i avrinnande vatten som den landlevande molluskfaunan blir rikare. Befarade negativa effekter i form av nitraturlakning uteblev. En nyupptäckt positiv effekt av skogsmarkskalkningen är att halten giftigt aluminimum minskar i marken. De positiva effekterna av skogsmarkskalkning är nu så väl dokumenterade att det är dags att inleda en reguljär verksamhet i stor skala för att engångsbehandla den mest försurade fastmarken i . har utarbetat ett åtgärdsprogram för bl.a. skogsmarkskalkning, "Åtgärder mot markförsurning och för ett uthålligt brukande av skogsmarken". Programmet låg färdigt , men medel för att genomföra programmet har inte beviljats. I årets budgetproposition föreslås att högst får användas ur anslaget 34:3 för att genomföra program. föreslår att åtgärdsprogram skall genomföras , vilket bedöms kosta . bör även försöka nå en finansiering av dessa åtgärder från EU:s fonder. föreslår att skall gå till ett nytt anslag för skogsmarkskalkning. Kemikaliesamhället omger oss alla och skapar hos många en känsla av maktlöshet inför de mer eller mindre kända risker vi utsätts för i vardagen. Kemikalierna har bidragit till vårt välstånd men vållar de hälso- och miljöproblem. Den stora okunskapen om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. I förekommer drygt 11 000 ämnen i de ca 60 000 kemiska produkter, som tillverkas i, eller importeras till, landet. antog en strategi för giftfri miljö. En mycket viktig del i Kemikalieinspektionens arbete är också de förhandlingar som sker inom ramen för EU. Arbetet med EU:s gemensamma kemikaliepolitik, Registration, Evaluation, Authorisation and Restrictions of Chemicals (REACH), är ofta hårt tidspressat men kräver mycket förberedelsetid för att resultatet skall bli bra för människor och miljö. Ett utkast till förslag på gemensam kemikaliepolitik har varit ute på remiss, varunder bland annat lämnat synpunkter. i påpekar bland annat att förslaget tydligare bör klargöra att de kemikalier som inte uppfyller kraven för registrering skall bli förbjudna. anser vidare att substitutionsprincipen skall följas så att inga kemikalier godkänns om det finns lika bra, mindre farliga alternativ. De testmetoder för djurförsök som anvisas i REACH skall vara vetenskapligt utvärderade och erkända av riktlinjer för djurförsök. Det är angeläget att den databas som skall skapas för registrering av kemikalierna, är öppen för alla företag som är skyldiga att utvärdera riskerna med sina kemikalier. Detta för att minimera onödig användning av djurförsök. Det är viktigt att producenterna får information om hur de kan få tag på existerande data om de ämnen de blir skyldiga att testa enligt reglerna i REACH. Även de producenter som producerar mindre än av en kemikalie bör få tillgång till databasen, vilket de ej skulle få enligt utkastet. För att ytterligare minska användningen av djurförsök måste information om alternativa metoder för testning av kemikalier göras tillgänglig för alla producenter. Samtliga producenter bör vara skyldiga att redovisa samtliga testresultat på Internet. ställer sig också bakom den svenska positionen att det skall finnas tydliga krav på att alla särskilt farliga ämnen, även lågvolymkemikalier, skall registreras. Utvecklingen av nya testmetoder går snabbt framåt. Inom ett fåtal år beräknas många av de test som kräver djurförsök kunna ersättas med mer tillförlitliga test som ej involverar djur. ökar testmetodernas överensstämmelse med de verkliga effekterna på människan. föreslår att REACH inte skall ange tvingande regler om vilka testmetoder som skall användas. I stället bör lagstiftningen ange teststrategier som är öppna för att nya och bättre testmetoder kan etableras under processens gång. I synnerhet bör inte lagtexten ange tvingande regler om att djurförsök måste användas. I arbetet med REACH bör driva att de tidsgränser som finns med i nuvarande förslag skall vara deadlines för när producenterna skall lämna in alla sina tillgängliga data. Dessa skall senare kunna kompletteras med mer tillförlitliga testresultat när nya testmetoder utvecklats. De substanser där kompletterande data behövs skall bli tillfälligt registrerade och få ett sista datum för när kompletterande resultat skall redovisas för att substansen skall få fortsätta vara registrerad. Förslaget från och om en registrering per ämne är ett steg i rätt riktning. Tyvärr har förslaget urvattnats ytterligare sedan remissrundan. motsätter sig de nedtrappade miljöambitioner som gjorts i kommissionens slutliga förslag jämfört med det förslag som var ute på remiss. Förslaget till ny kemikalielagstiftning lämnades av kommissionen för vidare behandling av och ministerrådet. första behandling av REACH beräknas inledas först . vill understryka vikten av att från svensk sida agera såväl i som i ministerrådet. Det gäller både att motsätta sig de försämringar som gjorts sedan remissomgången och att verka för de förbättringar som här nämnts. föreslår därför att riskdagen tillkännager för regeringen vad som ovan sagts om förändringar i förslaget till REACH. 9.2Sanering och återställning av förorenade områden Till följd av industriell verksamhet är bland annat ett stort antal sjöar, vikar, öar och markområden i förorenade av olika miljögifter såsom PCB, kvicksilver och kadmium. Dessa förorenade områden tjänar som källor för miljögifternas spridning till omgivningen. För att kunna uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljöär det nödvändigt att dessa giftkällor elimineras genom att de förorenade områdena genomgår en grundlig sanering. Enligt - når vi delmålen? är Giftfri miljö ett av de miljömål som det bedöms vara svårast att kunna uppfylla. Enligt budgetpropositionen har kostnaderna för sanering av dessa områden visat sig bli större än man tidigare antagit. De enorma kostnader som skulle krävas för att sanera alla områden i de två högsta riskklasserna manar till eftertanke. För att minska kostnaderna behöver saneringsteknologin utvecklas. Forskning bör bedrivas bl.a. kring giftnedbrytande bakterier och andra nya saneringsmetoder. föreslår att ett saneringsteknologiskt institut inrättas för detta ändamål. Institutet bör finansieras under anslaget 34:4. av ett efterbehandlingsprojekts totalkostnad skall finansieras av den kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas det kommunala bidraget ofta ner, men regeln uppfattas ändå ofta av kommunerna som en negativ bieffekt av det kommunala huvudmannaskapet och en bromskloss i systemet. Därför föreslår att denna s k 10-procentsregel avskaffas. anser att saneringsarbetet skall bedrivas med full kraft och anvisar därför mer än regeringen till anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Kemikalieinspektionen (KemI) lämnade utredningen till regeringen. Förslaget innebär att kvicksilver eller varor som innehåller kvicksilver inte får säljas på den svenska marknaden eller yrkesmässigt föras ut ur landet. Kemikalieinspektionen föreslår också att avfall som innehåller kvicksilver inte får föras ut ur landet. Kvicksilverhaltiga varor som redan finns på marknaden eller är i bruk kommer enligt förslaget få fortsätta att användas. För vissa användningar föreslås tidsbegränsade undantag för att ge tid för utveckling och övergång till alternativ. stöder Kemikalieinspektionens förslag och föreslår att regeringen lägger fram lagstiftning om förbud mot kvicksilver i . Ett sådant förbud skulle bland annat innebära att det omdebatterade amalgamet försvinner ur tandvården. Det finns starka skäl att förbjuda amalgam av miljöskäl. Det finns andra material som fyller den vanliga tandvårdens behov. Bromerade flamskyddsmedel används för att förhindra att brand uppkommer i produkter som plast, gummi, textilier och elektroniskt material. Enligt finns fullgoda ersättningsmedel till dessa. Bromerade flamskyddsmedel sprids både vid tillverkning, användning och i avfallsledet. De är svåra att bryta ned och påträffas därför högst upp i näringskedjan, där människan befinner sig. Vi får i oss bromerade flamskyddsmedel genom hudkontakt, inandning och framför allt genom det vi äter. Höga halter har bl.a. hittats i fisk, men de finns även i bl.a. ost och smör. Bromerade flamskyddsmedel påverkar levern och kan ge hormonella skador hos människor. Vissa forskningsresultat visar också att de kan ge upphov till olika typer av cancer. Halterna av bromerade flamskyddsmedel i bröstmjölk ökar. Som en jämförelse har förbud mot PCB och DDT inneburit att halterna av dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk, vilket visar att förbud är verkningsfulla. EU har beslutat om utfasnig av de farligaste typerna av bromerade flamskyddsmedel, de som innehåller 10, 8 eller 5 bromatomer. anser dock att alla bromerade flamskyddsmedel skall förbjudas. Det kommer ständigt nya kemikalier som är skadliga för miljön. Ett exempel på detta är en ökande användning av fluorerade ämnen, s.k. PFOS (perfluoroktansulfonsyra). PFOS och dess derivat används som ytaktivt ämne i ytbehandlingsprodukter till mattor, textilier, läder etc, till behandling av papper och matförpackningar och till vissa specialområden som insektsbekämpning och brandsläckning. PFOS bryts ned mycket långsamt i naturen. Liksom PCB, DDT och andra organiska miljögifter anrikas det i djur och människor. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en riskhanteringsstrategi för PFOS och sådana substanser som kan brytas ner till detta ämne. I krävs tillstånd från för att få tillverka eller importera ämnet. PFOS är persistent, bioackumulativt och toxiskt vid försök med däggdjur. Det finns än så länge få studier av dessa ämnen vad gäller skador på människor. Det är viktigt att forskningen runt PFOS fortsätter och intensifieras samt att särskild försiktighet iakttas tills större kunskap finns på området, vilket förhoppningsvis kommer i samband med implementeringen av REACH. Även läkemedel inverkar negativt på miljön och det finns ingen metod för reningsverken att sortera ut läkemedel. Många läkemedel lämnar därför reningsverken i aktiv form. Man vet att läkemedlen är ett stort miljöproblem som ger negativa effekter på både människor och djur, t.ex. har fisk påvisats byta kön efter att ha utsatts för hormoner som har gått igenom reningsverkens processer. Ändåär detta ett eftersatt område i regeringens miljöarbete. Läkemedel nämns över huvud taget inte i och det finns inget granskningsansvar för läkemedel utlagt på någon myndighet. Inte heller föreslås läkemedel omfattas av reglerna i REACH. har ingått en frivillig överenskommelse med kommunerna om att ta emot överblivna läkemedel och kanyler. Detta är ett positivt steg i rätt riktning. Information borde gå ut i större i omfattning, t.ex. måste bättre informera om läkemedlen ur ett miljöperspektiv och att tar hand om överblivna läkemedel. Det borde även finnas information i om detta. Det bästa vore att läkemedlen blev biologiskt nedbrytbara i naturen. För att sjukvården skall kunna välja att skriva ut nedbrytbara läkemedel behöver det finnas information om nedbrytbarheten. är denna information mycket knapphändig. bör också verka för att samma regler skall gälla inom EU för läkemedel som för de kemikalier som omfattas av REACH. I ett personbilsdäck ingår cancerframkallande, mjukgörarande HA-oljor (högaromatiska oljor). HA-oljor är en restprodukt från raffinering och innehåller polyaromatiska kolväten, vilket enligt EU är ett av de mest angelägna ämnena att få bort i utsläpp till vatten. När däcken slits hamnar tusentals ton av de giftiga ämnena i naturen. Oljan är inte kemiskt bunden i däckgummit utan lakas ur de små gummipartiklar som är resultatet av däckslitaget. De polyaromatiska kolvätena finns spridda överallt i vår miljö, till och med i djuphav. Två tredjedelar av alla däck som säljs på den svenska marknaden innehåller fortfarande HA-olja. Dock finns tillverkare som har tagit fram däck som är fria från HA-olja. Även bland sommardäcken finns HA-fria alternativ nu att tillgå. I test har dessa visat sig fungera minst lika bra som däck som innehåller HA-olja, varför prestandaskäl inte kan anföras för att hålla fast vid oljan. På grund av den miljöskada HA-olja utgör bör ett förbud att sälja däck som innehåller HA-olja införas i . Kemikalieinspektionen har presenterat ett förslag till nationell lagstiftning mot HA-oljor. föreslår att regeringen skyndsamt återkommer till med ett förslag på förbud mot HA-oljor i . bör driva frågan om ett förbud inom EU. Kommissionen har överlämnat ett förslag om förbud mot HA-oljor till rådet. godkände EU det mycket giftiga ogräsmedlet paraquat, som varit förbjudet i . Beslutet att godkänna medlet inom EU fattades av kommittén för livsmedelskedjan och djurskydd. Enligt tillåts medlet bara under vissa villkor. Vilka är ännu inte känt, men troligen kommer det inte att få säljas fritt. Beslutet kritiseras hårt av , som anser att förtroendet för EU:s kemikaliepolitik skadas. Inom miljörörelsen och jordbruksnäringen finns en oro för att para- quat nu kommer att börja användas i . Paraquat är akut giftigt och har orsakat många dödsfall framför allt i tredje världen. Det räcker att man får det på huden för att lungorna ska skadas. Om man får det i sig tar det innan man dör. Paraquat bryts också ned långsamt och kan därför ansamlas i jorden där det kan ge långvariga negativ effekter vid läckage till vattenmiljöer och på vilda däggdjur. har i ifrågasatt EU:s godkännande av paraquat. beslöt att föra en ogiltighetstalan i mot godkännandet av paraquat. förväntas kommissionen lägga fram ett förslag till revidering av bekämpningsmedelsdirektivet (91/414/EG) och ett förslag till tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel. Kristdemokaterna anser det angeläget att med kraft driver uppfattningen att substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen skall tillämpas och att tydliga kriterier skall sättas upp för vilka ämnen som inte blir tillåtna. anser bland annat att ämnen som är carcinogena, mutagena och reproduktionsstörande liksom ämnen som är persistenta, bioaccumulerbara och gentoxiska inte alls bör tillåtas bland bekämpningsmedel inom EU. 9.9Förtydliga delmålen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Mål och delmål bör förtydligas avseende om de gäller för nationell, regional eller lokal nivå, och även med avseende på om målen bör formuleras främst i termer av åtgärdade objekt eller med avseende på uppnådda miljöeffekter. föreslår att regeringen återkommer med förslag till tydligare delmål inom detta område. Ozonskiktet i jordens stratosfär fångar upp stora delar av inkommande ultraviolett (UV) strålning. UV-strålning är skadligt för både växter och djur genom att det bl a kan påverka DNA. Genom användningen av olika ozonnedbrytande ämnen har det ozonskikt som skyddar mot UV-strålningen tunnats ut. De fyra mest effektiva och ozonnedbrytande ämnena är: Klorfluorkarboner (CFC), används bl.a. i kylanläggningar, kemtvättar, vid tillverkning av skumplast och som drivgas i sprayburkar. HCFC-föreningar, används nu som ersättning för CFC eftersom de har liknande egenskaper men kortare livslängd i atmosfären. HCFC har ungefär 1/5 av CFC:s nedbrytningskapacitet. Haloner, bromhaltiga karbonföreningar som bl a används i brandsläckare. Koltetraklorid och metylkloroform, används som lösningsmedel inom industrin. Montrealprotokollet, som kom till stånd är en internationell överenskommelse om åtgärder till skydd för ozonskiktet. Det omfattade en halvering av produktion och konsumtion av de fem viktigaste CFC-föreningarna (freoner) samt en frysning av tre typer av haloner. I reviderades protokollet 1990 och kom även att omfatta 1,1,1-trikloretan, koltetraklorid och andra CFC-föreningar. Genom ytterligare en revidering i tillkom HCFC, HBFC och metylbromid. Inte förrän senare delen av detta århundrade beräknas halterna av ozonnedbrytande ämnen att sjunka under den nivå som rådde då man upptäckte ozonhålet över . Detta område kännetecknas dock av stor osäkerhet och nya scenarier förutspås . I har avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen fungerat bra. 11.1Radioaktivt avfall från kärnteknisk verksamhet Konkreta avvecklingsåtgärder av de kärnkraftsanläggningar som tagits ur drift måste dröja tills det finns anläggningar i drift för att ta hand om det högaktiva avfallet. Utredningen 2003:100 föreslår att 6 § kärntekniklagen tas bort eftersom den tolkas som om all forskning, dvs. även säkerhets- och strålskyddsmotiverad, är förbjuden. stöder det förslaget, vilket framgår av motionen för utgiftsområde 21 Energi.