ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr321 · 2004-09-23 00:00:00 — Tillgänglighet och nyttjande av det kulturella utbudet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av tillgänglighet och nyttjande av det kulturella utbudet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den s.k. uppsökande verksamheten. Kultur är en dynamisk kraft för hela samhällsutvecklingen och ger människor möjlighet att växa och vidga sina perspektiv. Kultur är en kraft som frigör människors tankar och skapandeförmåga och som bidrar till ett öppet och levande samhälle. Genom att ta del av och delta i kulturarrangemang övas människors förmåga att formulera kritik, granska och ifrågasätta, vilket är väsentliga inslag i ett demokratiskt samhälle. Tyvärr kan vi konstatera att kulturen når långt färre människor än vad vi önskar. Detta ser jag som ett stort problem, både för enskilda människor och för samhället i stort. Ett väl utbrett kulturliv som alla människor kan ta del av är en fråga om demokrati, men också förutsättningen för att vårt samhälle ska utvecklas. ser vi hur kulturanslagen ständigt minskar runtom i vårt samhälle, något jag tror kan komma att bli mycket kostsamt. Med ökad begränsning av utbud och tillgänglighet riskerar vi att skapa ett segregerat samhälle där grupper av människor står utanför utvecklingen. Utbudet av kultur måste därför fortsättningsvis göras mer tillgänglig. En av de rörelser som når människor över hela landet är Skådebanan, som med sin verksamhet uppmuntrar till delaktighet och deltagande i kulturlivet. Detta arbete har på alla sätt varit framgångsrikt och kommit många till del. Av verksamheten att döma kan man också konstatera att behovet av kultur bland människor är stort. Med den här typen av uppsökande verksamhet skapar vi en brygga till de människor som vanligtvis inte kommer i kontakt med kultur och lägger därmed också grunden för det demokratiska samhället där ingen människa lämnas utanför utvecklingen. En översyn skulle därför behöva göras med syfte att se över hur vi minskar segregationen när det gäller tillgänglighet och nyttjande av det kulturella utbudet, samt hur vi kan stärka den s.k. uppsökande verksamheten.
mot · GS02Kr327 · 2004-09-30 00:00:00 — Bevarande av digitalt material tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bevarande av digitalt material. Den digitala utvecklingsenheten för "Långsiktigt Digitalt Bevarande" (LDB) är nu igång med sin verksamhet och är ett EU-projekt med placering i . berör och socialförsäkringens verksamhet (blir det en myndighet med namnet ). Det digitala materialet som uppstår måste bevaras på någon plats. En naturlig plats att förlägga ett digitalt arkiv är i närheten till den digitala utvecklingsenheten som finns i . Det finns ekonomiska, lokal- och säkerhetsmässiga aspekter för att ett sådant arkiv placeras i , där ett stort antal lämpliga lokaler finns för ändamålet.
mot · GS02Kr337 · 2004-09-30 00:00:00 — Nationellt uppdrag till Säters film- och biografmuseum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Säters film- och biografmuseum ett treårigt nationellt uppdrag för museiverksamheten inom film-, biograf- och televisionshistorien. Säters film- och biografmuseum har succesivt sedan starten utvecklats till en unik plats för gestaltning av filmens och televisionens historia. Interiörer från filmens värld, rekvisita, teknisk apparatur, bibliotek och givetvis en komplett biosalong, allt erbjuds samlat i en lokal. Museet 1994 för sin "fina presentation av den rörliga bildens historia". Museet visar inte bara upp historien. Lokalerna visar upp en levande och lärande miljö. Ett nationellt treårigt uppdrag skulle ge möjligheten att ytterligare utveckla denna kulturresurs i samverkan med , medieutbildning, och . Museet ägs av kommun och drivs av .
mot · GS02Kr342 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge ett nationellt uppdrag till samtliga bibliotek att införa s.k. företagsservice som en del av basverksamheten. I besöker fler nya svenskar biblioteken procentuellt sett än infödda svenskar. I och förmedlar biblioteken aktivt medborgarkunskap, och i finns den biblioteksinitierade webbplatsen "first find" för nykomna från andra länder. Detta är goda exempel på hur man kan arbeta för att folkbiblioteken skall bli fullgoda i integrationsarbetet. Nyttan är inte ensidig. är en en kraftkälla och en central mötesplats för många människor. har en del bibliotek startat lokal omvärldsbevakning för att stödja det stora antalet nyföretagare med akuta informationsbehov. Denna grupp har ofta mycket små resurser och dessutom är många nya svenskar. En ny inriktning har tagit fart och bibiloteken satsar nu på företagsservice genom nyföretagarnas egna nätverk. Inom verksamheten med företagsservice ger man t. ex. stöd för den nye företagaren med att hitta information om företagande och produktutveckling. Biblioteken ger även kurser i näringslivsinformation och samarbetar då med näringslivskontoren i kommunerna. Gensvaret från de orter, bl.a. och , som har bibliotek med förtagsservice har blivit mycket stort. Verksamheten är redan en inlemmad och prioriterad del av bibliotekens basverksamhet. Det är endast några få bibliotek som insett värdet av bibliotekens betydelse för tillväxten. Det borde ges ett nationellt uppdrag till samtliga bibliotek att införa företagsservice som en del av basverksamheten.
mot · GS02Kr346 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . har inlett sin tionde säsong sedan invigningen 1994. Under de år som den verkat har den byggt upp en bred publikbas i hela och fått gott renommé inom branschen. Publiktillströmningen och antalet föreställningar gör att mycket väl kan jämföras med i och är en uppskattad kulturell mötesplats för hela . En målsättning för är att bli ett av de intressantaste operahusen i där hög konstnärlig och teknisk kvalitet råder över en bred repertoar. I målsättningen ligger också en ambition att verkligen nå ut till alla, inte bara geografiskt utan också verksamhetsmässigt. har i rapporten belyst musikteatrarnas situation och framtida problem och möjligheter. Än en gång konstateras musikteatrarnas framgångar och möjligheter men också behov av offentligt ekonomiskt stöd. Av de studerade institutionerna lyfter rapporten särskilt fram behov av utökat statligt bidrag. har efter nio säsonger etablerat sig i branschen och hos publiken. Åtskilliga konstnärliga framgångar tillsammans med en påfallande genrebredd har säkrat utbyggnaden av en stor publikbas. Studier som gjorts vid visar att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . har sedan starten arbetat målmedvetet för att nå en publik utanför . Det görs dels genom att underlätta för avlägset boende att komma till , dels genom turnéer, konserter och andra presentationer för att intressera en ny publik för föreställningar. har dessutom ett helhetsansvar för musikteaterverksamheten i genom sammanslagningen med i . Det övergripande målet med denna verksamhet är att främja, stärka och utveckla den regionala musikteaterverksamheten och behålla den lokala förankringen som byggts upp av Länsteatern. Ett stort problem för har redan från starten dock varit bristande finansiering av driften. bedriver en verksamhet som bedöms ligga i nivå med den som förväntas av staten som bidragsgivare och som ägare. För att långsiktigt kunna behålla verksamhetsnivån återstår dock att lösa resterande del av underfinansieringen. Ökningen av de statliga ekonomiska stöden har inte varit tillräckligt för att skapa en stabil situation. Det är för framtid mycket otillfredsställande att inte ha en ekonomi som är i långsiktig balans. Det omöjliggör rationell planering och effektiv användning av befintliga resurser. Även personalen känner av den stress och oro som blir följden av det ekonomiska läget. Att ytterligare skära ner på kostnaderna kan endast innebära en betydande försämring av både bredd och kvalitet. Risken är dåöverhängande att tappar den position som uppnåtts bland både publik och kritiker. Jämförelser med i och operan i visar att har alltför begränsade resurser. De offentliga bidragen och de konstnärliga och tekniska resurserna är utifrån ett verksamhets- och publikperspektiv betydligt mindre än de andra musikteatrarnas.
mot · GS02Kr347 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över bidragssystemet till folkrörelserna. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Den är inriktad på att dels stimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknande sammanslutningar, dels bidra till goda förutsättningar för dessa föreningar att verka och bedriva verksamhet. Folkrörelsernas villkor och förutsättningar styrs bl.a. av lagar och möjligheter till finansiering. Folkrörelserna har växt fram som ett verktyg för människor att förändra och förbättra sin livssituation. De har en avgörande roll i människors kamp för bättre materiella och sociala villkor. Framtidsdrömmar om ett mänskligare och rättvisare samhälle är drivkraften för medlemmarna i många folkrörelser och organisationer. Folkrörelsernas styrka ligger i att det är människorna själva, vars villkor och livssituation ska ligga till grund för förändringar, som har makten att både formulera målen och att genomföra förändringarna. I ett samhälle med sociala och ekonomiska skillnader, segregation mellan bostadsområden och grupper har folkrörelserna en viktig uppgift som kulturbärare och mötesplats för integration och kontakt mellan människor. I en globaliserad värld där alltmer av vardagen påverkas av förhållanden utanför vårt eget land, där besluten fattas av internationella organ och företag, blir det viktigare att utveckla nya former för lokal demokrati. Levande folkrörelser är en garant för det mänskliga i samhället. Det är därför oroväckande att bidragen till folkrörelserna minskar och därmed beskär möjligheterna att arbeta vidare. Folkrörelser såsom partier, studieorganisationer, fredsorganisationer med många flera behövs! Att se över penningbidragens roll, storlek och fördelning mellan olika organisationer och föreningar är en mycket viktig fråga för förutsättningar att bedriva verksamhet, liksom att kartlägga de lagar som påverkar ideella föreningar. Även frågan om tillgången till allmänna samlingslokaler är väsentlig för många föreningar.
mot · GS02Kr381 · 2004-09-29 00:00:00 — Bevarandet av vårt kulturarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur man från statligt håll kan underlätta bevarandet av och informationen kring vårt kulturarv. Runtom i landet finns kulturskatter som vi ofta tar för givna. Vi räknar med att de finns där men vi räknar inte med att de behöver vårdas och bevaras till kommande generationer och att detta kräver olika slags insatser. Ett exempel är i . är den kommun i som har flest hällristningar inom sin kommungräns. Dit reser besökare från hela . Tyvärr marknadsförs och vårdas inte dessa hällristningar i den omfattning som vore rimlig. har de vandaliserats av mopedister, och människor har till och med tänt eldar och grillat på hällarna där inristningarna finns. Många hällristningar är på väg att förstöras och helt försvinna. De som inte kan underhållas och bevaras bör åtminstone fotograferas, digitaliseras och dokumenteras. Analyser av kemiska processers inverkan på för att öka kunskapen om hur man bevarar dem bör också tillmätas större vikt. En annan viktig del i bevarandet av kulturarvet är att öka kunskaperna kring exempelvis . Om barn och vuxna får lära sig vilken betydelse och historia och vilket värde arvet har är sannolikheten större att man sedan hanterar det varsamt. Ansvaret för fornminnen ligger på , men inga pengar är öronmärkta för att sköta omvårdnaden av och skydda dem mot vandalism och missbruk. Även om det finns engagemang från kommunens sida får låg prioritet i den kommunala budgeten när de ställs mot kärnverksamhet. Det går aldrig att ställa hemtjänsttimmar eller förskolepersonal mot bevarandet av våra kulturminnen. är bevarandet av vårt kulturarv av stort nationellt värde. Med anledning av ovanstående bör möjligheterna att från statens sida genom ett speciellt uppdrag eller på annat vis underlätta bevarandet av vårt kulturarv ses över.
mot · GS02Kr383 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över vilka museer som skall betraktas som regionala och hur resurserna till dem fördelas. Regeringen avgör vilka av landets museer som ska betraktas som regionala. Utifrån listan med regionala museer beslutas sedan vilka av dem som regeringen anser vara berättigade till statsbidrag. Är listan över statsbidragsberättigade museer alltför statisk år hämmar det de svenska museernas utveckling. Incitamentet att utvecklas och pröva nytt finns inte om man vet att man ändå kommer att vara berättigad till bidrag, och för dem som vill starta nya museer eller utveckla lokala sådana är det i princip omöjligt att slå sig in på listan och få del av statsbidragen. Därför är det hög tid för en översyn av vilka museer som ska betraktas som regionala och hur dessa följs upp och utvärderas med jämna mellanrum.
mot · GS02Kr385 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samlingslokaler. Allmänna samlingslokaler är en mycket viktig tillgång för samhällslivet och en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Det måste finnas platser där människor kan mötas för att diskutera och debattera samt delta i studieverksamhet. I många av dessa samlingslokaler sjuder det av ideellt arbete, av liv och rörelse. Som mötesplats i närmiljön har samlingslokalen även betydelse för människors lokala dialog, initiativrikedom och handlingskraft. Här talar man om vad som händer och sker i bygden och här går människor samman för att påverka i sin hembygd. Lokalerna fyller alltså en mycket viktig funktion och de utgör en viktig del av den så kallade sociala infrastrukturen i vårt land. Vi har drygt 2 000 geografiskt väl spridda anläggningar runtom i landet som tillhör riksorganisationerna Folkparkerna, Folkets Hus, Våra Gårdar och Bygdegårdarna. Vi vet också att behovet är större än tillgången på samlingslokaler. Vi vet också att man på många orter brottas med ekonomiska problem i sina Folkets Hus eller Bygdegårdar. Det statliga stödet kan omfatta köp, ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer eller handikappanpassning. Det här tycker vi är viktigt, men vi tycker också att stödet är alldeles för lågt i förhållande till de behov som finns. Vi anser vidare att tillgången till allmänna samlingslokaler är en förutsättning för dels det livslånga lärandet, dels för ett brett, mångsidigt kulturliv men även för sammanhållningen och utvecklingen av den egna bygdens framtidsmöjligheter. Det är viktigt och angeläget att det även fortsättningsvis finns statliga medel för allmänna samlingslokaler.
mot · GS02Kr397 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga ansvar för ett varierat musikutbud till hela svenska folket, inkluderande generationer, intressen, smak och målgrupper. Medieanvändningen i uppvisar en mycket stor stabilitet . Svenskarnas medieanvändning var per person och dygn. Av tillgängliga medier används radion mest. av medieanvändningstiden ägnas åt radion, att jämföra för television, för vardera morgontidningar, böcker, Internet och cd-skiva. Denna särställning för radion ger mediet stort allmänintresse. Radion är en viktigare informations- och orienteringskälla för svenska folket än något annat enskilt medium. Därav följer också att ålagts att vara nödradio i händelse av kris, katastrof och krig. Den regionala P 4 sändaren är riggad för den uppgiften och har i särklass mest lyssnare sett över en mätbar dag. P 1 är av tradition den mer fördjupande, analyserande och kommenterande radiokanalen men med mindre än hälften av P 4:s lyssnarskara. Det är ett slags mobilt folkuniversitet där intresserade får sitt lystmäte tillgodosedda. På samma lyssnarnivå befinner sig P 3, som med sitt ungdomsinriktade musik- och programutbud befinner sig i konkurrensläge med flertalet av de kommersiella lokalradiokanalerna, även om P 3 vinnlägger sig om att varva det lättsmälta med fler talade och tankeväckande inslag. Medan däremot P 2, som bär ansvaret för den klassiska och mer seriösa musiken som exempelvis jazz, folkmusik, visa, gamla örhängen och allt vad därutöver ingår i svenska folkets kollektiva musikaliska minne, har uppenbara svårigheter att nå utanför en snäv krets av lyssnare. P 2 har genom sin ensidiga inriktning på klassisk musik fått en marginell betydelse och upplevs närmast exklusiv i överkant. P 2:s klassiska utbud överstiger de andra genrerna både kvantitativt och ekonomiskt så till den grad att lyssnarna inte hittar till kanalens få program med annat innehåll. Därmed har medvetet eller omedvetet alienerat en betydande del av sin annars trogna lyssnarkrets. Alla de som tycker om att lyssna på visa, folkmusik, jazz eller varför inte dragspelsmusik hänvisas till någon ynka liten önskekvart i några av landets P 4-stationer som ibland vågar sig på att släppa fram folkets önskningar. En förklaring till att det har blivit såär givetvis att fortfarande anser sig ha råd att avlöna en egen hel symfoniorkester med över hundra symfoniker och en halvtidsanställd radiokör med femtio sångare. Lägg därtill också en egen konserthall, - Berwaldhallen. Den klassiska musiken slukar merparten av P 2-budgeten och tränger undan allt det andra som också skall inrymmas i public service ansvarets definition av varierat musikutbud - detta trots att många län skaffat sig egna symfoniorkestrar och egna konserthallar. För att inte tala om alla de välstämda körer som finns i vårt land. P 2 skulle få mycket mer kvalitativ valuta för mindre kvantitativ om man sökte samarbete med symfoniker och körer runtom i landet. Därmed kunde mer satsas påövriga genrer, som måste fåökad tablåtid i om ett brett och varierat musikutbud skall nå fler nöjda lyssnare.
mot · GS02Kr398 · 2004-09-30 00:00:00 — Public service-företagens ansvar att spegla hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om allmänproduktionen inom och sändningar till skall produceras utanför samt att distriktsverksamheten skall vara med erforderliga produktionsresurser och reell beslutskapacitet. Redan när och tilläts gå samman i ett företag, , uttryckte statsmakten sin oro för att den regionala dimension som burit upp skulle gå förlorad och ersättas av ett alltmer centralistiskt Stockholmsperspektiv. Därav följde kravformuleringar i sändningsvillkoren om att av allmänproduktionen, till vilken räknas egenproduktioner, produktionsutläggningar, samproduktioner samt förvärv inom programkategorierna Fakta, Fiktion, Musik och Nöje skulle produceras och/eller beslutas ute på de tio distrikten. Denna kvantifiering har ökat och för förra sändningsperioden och innevarande har gällt som riktmärke. Även för programproduktion har detta riktmärke varit vägledande. Men medan SR inte sett det kvantitativa målet som något produktionsmässigt problem, enär man förfogar över en mycket omfattande och stabil distriktsorganisation med 26 lokala stationer i P 4 nätet, har SVT försökt ifrågasätta målet. Dels genom att ifrågasätta själva volymbegreppet och istället framhålla de kvalifikativa och kostnadsmässiga aspekterna, dels genom att hävda att ett kvantitativt mål kan konservera företagets organisatoriska struktur. Det senare har SVT-ledningen med all önskvärd tydlighet demonstrerat emot då hela distriktsorganisationen och trots starka protester från medarbetare, fackliga organisationer och politiskt förtroendevalda graderat ned fem distrikt till förmån för återstående fem. SVT har också haft uppenbara svårigheter att leda i bevis hur 55-procentsmålet målet verkligen har efterlevts. Redovisningstekniska finurligheter har förekommit och möjligheten att kontrollera måluppfyllelsen är allt annat än enkel. Regeringen skriver också därför i propositionen 2000/01:94, som ligger till grund för nuvarande sändningsvillkor, att "företaget bör lämna en mer klargörande redovisning av vad som kännetecknar den programproduktion som sker ute i landet, exempelvis på vilka sätt lokal och regional produktion och medverkande i denna faktiskt bidrar till att spegla förhållanden i hela landet". har efterlevt detta villkor är i skrivande stund oklart. Många frågor hopar sig. Hur redovisas till exempelvis den sena nyhetssändningen, där distrikten läser upp riksnyheter i ett komprimerat programblock? Hela frågan om insyn och efterlevnadskontroll borde föranleda en ordentlig utvärderings- och forskningsinsats, där både universitet, och kan medverka och SVT lämnar ut hela sitt beslutsunderlag för granskning. Den regionala och i förekommande fall lokala dimensionen har så pass stor betydelse för tilltron och ansvaret för public service att om inte den klart och tydligt uppfylls bör man överväga att åter skapa två fristående kanaler inom SVT där den ena har sin förankring och beslutskompetens helt förlagd till distrikten, precis som fallet var med .
mot · GS02Kr399 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge public service-företagen samma rätt att hantera investeringar med balansposter som andra aktiebolag i samhällssfären. Trots att public service-företagen varit aktiebolag har de inte tillåtits att arbeta under aktiebolagsliknande former fullt ut. Exempelvis har företagen varit tvingade att tillämpa kontant- och direktavskrivningsmetoder vid all teknikinvestering. Och först under den allra har SVT tillåtits att ta upp lån från över ett så kallat distributionskonto för att finansiera uppbyggnaden av digitala sändningar som de analoga pågår. Att staten rör sig med begrepp som kontantmetod, direktavskrivning, utgiftstak, m.m. samt saknar resultat- och balansräkning i vanlig mening är ett utslag av dyrköpta erfarenheter då statens finanser höll på att rasa samman. Kommuner och landsting har en annan och mer bolagslik redovisningsmodell men ändå med starka restriktioner om bl a budgetbalans. Men de offentliga företagen i statens eller kommunsektorns regi jobbar vanligtvis efter aktiebolagslagens principer och med god redovisningssed som rättesnöre. Med andra ord är en investering något som skall kostnadsföras periodiskt , oavsett finansiering av densamma. Det kan handla om kortlivade investeringar i data- och eller kontorsutrustning med avskrivning, eller transportfordon med , eller tyngre mer långlivad teknik på kanske , liksom det kan handla om fastighetsinvesteringar med femtioårig avskrivningstid. Att inte tillåta public service-företagen att fullt ut arbeta med sina balansräkningar och följa redovisningsmässigt riktiga avskrivningsregler skapar klara konkurrenshandikapp och gör företagen bara mer beroende av olika regeringars göranden eller låtanden.