ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ273 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att påskynda inventering och administration vid reservatbildningen hos länsstyrelserna. En snabbare hantering vid reservatbildningen av de i miljömålet "Levande skogar" angivna arealerna av skogsmark som skall undantas från skogsproduktion är nödvändig ur såväl miljö- som landsbygdutvecklingssynpunkt. Skyddet av den svenska naturen och skapande av arbetstillfällen på landsbygden är två av våra viktigaste uppgifter. I syfte att skydda den biologiska mångfalden i våra skogar har regering och riksdag avsatt miljardbelopp för att köpa in skogsmark till naturreservatsbildning. Detta är ett viktigt inslag i Miljömålsarbetet, eftersom dessa marker ger möjlighet till överlevnad av ett stort antal hotade arter, som dessa naturreservat är en viktig resurs i landsbygdsutvecklingen. Dessa orörda skogar har en stark dragningskraft på människor som allt mer bosätter sig i tätorter. Skogsreservaten blir därmed en allt viktigare resurs i turismutvecklingen på landsbygden. Lokalbefolkningen får också en chans att ströva i orörd skog och "ladda batterierna", vilket har en ökad betydelse för folkhälsan när stress och utbrändhet blivit stora samhällsproblem. Skogen har otvivelaktigt stora sociala värden. Tanken när stora medel avsattes till reservatbildning av skog var att den enskilde markägaren inte skall drabbas. Markägaren skall få full ekonomisk ersättning för den skog som samhället köper in vid reservatbildning. finns dock en mycket olycklig flaskhals i reservatbildningen som gör att markägare drabbas. Medan det har avsatts mycket pengar till markinköp, så har det avsatts för lite medel till personer som skall inventera och analysera om områden som föreslagits som aktuella för reservatbildning har så stora värden att de bör köpas in. Detta innebär att markägare i onödan får vänta på besked om deras mark är aktuell för reservatbildning eller kan friförklaras att användas som produktionsskog. Jag förordar att en större andel av redan beslutade medel till att skydda skyddsvärd skogsmark skall användas för att skynda på processen. Detta görs bäst genom att c:a /år av de redan beslutade medlen används till att anställa inventerare och personal att snabba på reservatbildningsprocessen på varje länsstyrelse i skogslänen . En lägre summa bör avsättas till län med uppdrag att skydda mindre arealer. Argumenten är flera: Omfattningen av reservatbildningen av skogsmark är redan bestämd i Miljömålsarbetet. Medel finns avsatta och endast användningssättet behöver ändras. Det blir ändå bara en obetydlig andel som används till nytt ändamål. Redan beslutade medel kan användas mer effektivt Det är viktigt att inte enskilda markägare och den viktiga skogsnäringen drabbas i onödan i samhällets miljömålsarbete.
mot · GS02MJ274 · 2004-09-29 00:00:00 — Samarbete om den miljön i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka samarbetet om den miljön i . Forskarna påstår att om vi plötsligt kunde se hela botten skulle vi bli skrämda. Bor man nära kan man se de första illavarslande tecknen på tillståndet i - nämligen de stora algblomningarna. Övergödningen finns där även om vi inte ser det annat än under några varma sommarveckor. Övergödning är det största problemet i som inte utan orsak betraktas som världens mest förorenade innanhav. Stora och kostsamma ansträngningar har redan gjorts för att minska övergödningen men det räcker inte. reglerar Helsingforskonventionen samarbetet för att skydda miljö. Ett särskilt sekretariat för detta finns i - Helcom. Samarbetet är intensivt, inte minst för att åtgärda de största utsläppskällorna runt . De parlamentariska Östersjökonferenserna som arrangeras har vid flera av sina konferenser diskuterat frågan om sjösäkerhet i och miljö. Arbetet har resulterat i ett antal resolutioner ställda till Östersjöstaternas råd och till regeringar. Årets parlamentariska ägde rum i Bergen i under temat . Några av huvudfrågorna var hållbar utveckling och skydd av den miljön. Konferensen, i vilken parlamentariker från samtliga deltog på såväl nationell som regional nivå, visade på en stark politisk vilja att fortsätta och förstärka det parlamentariska samarbetet i med dess ca 80 miljoner invånare. En resolution antogs i vilken regeringarna i regionen, Östersjöstaternas råd och Helcom uppmanas: att vidtaga åtgärder för att minska trycket på den miljön och bekämpa övergödning av i syfte att främja ett välbalanserat ekosystem, att beakta behovet av att genomföra resultaten av med Helsingforskonventionen och utveckla gemensamma förslag inom ramen för Helcom för kompletterande åtgärder i syfte att uppnå ytterligare förbättringar av sjösäkerheten i samt lägga fram dessa förslag för Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) sjösäkerhetskommitté (NAV), att stödja effektiva samordnade skyddsåtgärder (APM - Associated Protective Measures) i enlighet med relevanta uttalanden i samtliga resolutioner om skydd av den miljön i . bör verka för att de åtgärder som framförs i resolutionen från den 13:e parlamentariska i syfte att förbättra den miljön i genomförs.
mot · GS02MJ275 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av strandskyddslagen. Ändra strandskyddslagen för att ge större tillgänglighet och bättre boendemiljöer. Många svenskar drömmer om en röd stuga med vita knutar och brygga vid stranden. Som en reklam för Grumme tvättsåpa, som vi känner igen från TV-reklamen. Men det förblir oftast en dröm. Så får man nämligen inte enligt lagen bygga i . är ett land med lång kust och tusentals sjöar. I lagstiftningen har vi en generell bestämmelse om strandskydd, vilket innebär att ingen får bygga närmare än från stranden. Ofta är den gränsen utökad . Effekterna av denna lagstiftning är att många vackra områden faktiskt inte är tillgängliga för människor. ligger orörda, obesökta och igenväxta. Ingen når de vatten, som i en missriktad välvillighet lämnas åt sitt öde av lagstiftarna. Visst är det viktigt att alla skall få möjlighet att ha tillgång till vår svenska natur, och landskapet skall hållas tillgängligt för det rörliga friluftslivet för att värna allemansrätten. Och visst skall vi värna särskilt värdefulla naturmiljöer och landskapsbilder. Men måste det gälla jämt och överallt? är stora områden bara tillgängliga för djur, men inte för människor. Därför måste lagen ändras. Kommuner och länsstyrelser borde göra inventeringar där man fastställer var bestämmelsen om det generella strandskyddet skall gälla och i övrigt göra det möjligt för strandnära bebyggelse. Dagens regler för att få bygga på dispens från generella strandskyddsbestämmelser förutsätter att den sökande har särskilda skäl. Att då hävda sin önskan om en god boendemiljö, nära vatten, är inget särskilt skäl. Vi anser att bevisbördan ändras, så att det blir det allmänna som i stället skall anföra särskilda skäl (riksintressen till skydd för allemansrätten, naturmiljö, etc) för att säga nej. För glesbygden skulle detta få en mycket stor betydelse. Det finns glesbygd i hela landet, från till . Bara i län finns, med borträknat, över 2 000 sjöar och en kustlinje, inklusive öarna, . Det är därför av största vikt att kunna erbjuda boende i den fantastiska svenska naturen. En annons med erbjudande om "tomter med brygga" skulle locka många att satsa på att bo på landet! Detta skulle kunna bidra till att utveckla landsbygden och ge de människor som vill möjlighet att leva ett liv i harmoni med naturen. Med en förändrad strandskyddslagstiftning skulle bli mer tillgängligt för fler. Kommunerna skulle kunna öppna för annat boende än det som erbjuds i stadsmiljöer . Flykten från landsbygden skulle kunna hejdas, och den service som är hotad skulle istället kunna leva kvar och utvecklas. Med goda kommunikationer, bra vägar och god tillgänglighet skulle vi få möjlighet till ett verkligt miljöarbete. Detta skulle kunna bidra till en mer öppen syn på miljövård och bidra till bevarandet av det svenska kulturlandskapet.
mot · GS02MJ276 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsmedelslagen. Runt om i vårt land finns det tusentals skolor med utmärkta skolmatsalar som står tomma många timmar . runt om i landet finns föreningar och privatpersoner som har svårt att finna lokaler att hyra för olika evenemang. Ett stort hinder för att kunna hyra ut skolmatsalar är förbudet att använda köket. För att öppna våra skollokaler för uthyrning till föreningar och privatpersoner behöver en översyn göras av livsmedelslagen där hinder för att använda köket reduceras.
mot · GS02MJ279 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de avsatta medlen för fritidsodlingen och parksektorn i sin helhet skall användas för dessa syften. Trädgårdsodling till husbehov har en lång tradition, som längre tillbaka och inte minst under två världskrig har haft stor betydelse för folkförsörjningen. finns det i vårt land 2,5 miljoner privata trädgårdar omfattande . Trädgårdsarbete är enligt SCB:s statistik en av de allra vanligaste fritidssyselsättningarna utomhus. Intresset för trädgårdsodling har ökat påtagligt, som landets trädgårdsföreningar har gått samman och bildat Fritidsodlingens (), som är en snabbt växande folkrörelseorganisation. Fritidsodlarna förvaltar och utvecklar ett gammalt kulturarv i form av odlingskunnande och växtmaterial. Fritidsodlingen har flera anknytningar till folkhälsofrågor, kretsloppsfrågor, värnande av biologisk mångfald och stadsmiljöfrågor. FOR och dess 13 medlemsorganisationer bedriver ett omfattande folkbildningsarbete och har länge samarbetat med , bl.a. kring metoder för småskalig ekologisk odling. Ett visst statligt stöd har utgått till fritidsodlingen, inledningsvis genom de s.k. restituerade handelsgödselmedlen och senare genom det statliga bidraget för fritidsodlingen och grönytesektorn. För dessa ändamål har utgått (utskottsbetänkande /04:MJU10). De statliga medlen gick först till Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Från har därifrån överförts till för stöd till FOR och Stiftelsen och för föreslår regeringen att överförs från Formas till SLU för finansiering av det utvecklingsarbete inom parksektorn som bedrivs av centrumbildningen Movium (och växter i urban miljö). Det är angeläget att hela det avsatta beloppet för fritidsodling och grönytor verkligen används för dessa ändamål. De resterande medlen, , bör därför i sin helhet fördelas på de nämnda organisationerna. Alternativt bör organisationerna på annat sätt ges ett avgörande inflytande över hur medlen används till bl.a. information, rådgivning, försök och utvecklingsarbete. Både fritidsodlingen och parksektorn har behov av att kunna finansiera försök, utvecklingsarbete, växtförädling och konsumentbevakning, liksom även olika slag av informations- och rådgivningsaktiviteter. Vid sidan härav bör fritidsodlingens organisationer kunna få stöd för organisationsutveckling i likhet med andra folkrörelser.
mot · GS02MJ280 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införselförbud mot krabbklor till . Alltför ofta ser man i fiskaffärerna försäljning av nykokta krabbklor som enskild produkt. Krabbklor är en av de mest åtråvärda delarna av krabban och de betingar ett högt pris. finns ett fiske av krabbor där syftet enbart är att fånga krabban och bryta av klorna för att sedan förpassa den tillbaka till havet igen. I en del fall blir även ofullständigt matade krabbor av med sina klor och åker sen tillbaka i havet efter amputationen där ett svårt liv väntar dem. För att förhindra att denna avart i fisket sker, vill jag ha ett införselförbud mot krabbklor till .
mot · GS02MJ281 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurskyddsorganisationernas talerätt. Överklagan av de beslut som fattas i de djurförsöksetiska nämnderna. kan endast de beslut som fattas av de djurförsöksetiska nämnderna och som träffar den sökande forskaren negativt överklagas. Beslut som fattas och som går djuren emot kan inte överklagas. Orsaken till detta är att det saknas "sakägare", att det inte finns någon part som kan föra djurens talan. Avsaknaden av part leder till att inga av de beslut som drabbar djuren negativt kan prövas av juridisk instans. Detta är mycket otillfredsställande med tanke på rättssäkerheten. Det faktum att djuren saknar part speglar också en mycket otidsenlig syn på djur. I utredningen förbättrat djurskydd, SOU 2000:108, lämnade utredaren förslag om att besluten i de djurförsöksetiska nämnderna skulle kunna överklagas till djurskyddsmyndighetens styrelse vid oenighet. Jag anser att utredarens förslag är ett steg i rätt riktning, men att det skulle vara bättre ifall de demokratiska djurskyddsorganisationerna fick, med som förebild, talerätt och möjlighet att överklaga besluten. Enligt min mening bör denna möjlighet utredas skyndsamt.
mot · GS02MJ282 · 2004-09-29 00:00:00 — De djurförsöksetiska nämndernas status tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de djurförsöksetiska nämndernas status ändras från rådgivande till beslutande. Maktstrukturer i de djurförsöksetiska nämnderna. har maktstrukturerna i nämnderna diskuterats. Från dem som nominerats av djurskyddsorganisationerna har det ofta påtalats att forskarrepresentanterna väger tyngre i nämnderna än vad t ex lekmännen gör. Maktstrukturen i nämnderna torde kunna gå att utläsa om man undersöker vilka som innehar särskilda uppdrag, och då syftar jag i första hand på rollen som sammankallande i beredningsgrupper. En kartläggning av detta, med analys utifrån vad som tillåts väga tungt vid val av sammankallande, skulle enligt min mening ge en viktig indikation om hur maktstrukturerna är i de djurförsöksetiska nämnderna. Enligt min mening bör en sådan undersökning göras skyndsamt och den bör granska förhållandena från och tillbaka till att de djurförsöksetiska nämndernas status ändrades från att vara rådgivande till att bli beslutande.
mot · GS02MJ284 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av storskalig vindkraft till havs stoppas. Regeringens budgetproposition tar ånyo upp fortsatta planer för "storskaligt utnyttjande av vindkraft och havsbaserad vindkraft". kommer inte heller att klara sig eftersom det finns flera områden med måttligt djup som torde kunna lämpa sig för vindkraftsanläggningar. Att bygga vindkraft till havs kräver sina särskilda förutsättningar, eftersom vattendjupet inte får vara för stort. Man har därför i från olika håll framhållit de s.k. utsjöbankarna som lämpliga lokaliseringsplatser. Men dessa områden är de bästa fångstplatserna för det minsta fisketonnaget, båtar som har små eller inga möjligheter att ge sig iväg till andra och längre bort belägna områden om de blir utestängda från sina traditionella fiskeplatser. Miljön i är mera småskalig än i havet och stora delar är viktiga för fisket. Varhelst vindkraftsparker lokaliseras i kommer de att hindra fisket. säger sig regeringen och dess samarbetspartier värna om det kustnära och småskaliga fisket. Det går inte att bedriva fiske i en vindkraftspark. Garn- och trålfiske omöjliggörs. Kablarna på botten mellan de olika kraftverken och kablar från kraftverken in mot land stänger ytterligare områden. Det finns många andra oklarheter då det gäller vindkraft. Debatten handlar om "förfulande" av miljön. Påverkan på miljön i form av buller. Hur vindkraft till havs eventuellt påverkar fiskens vandringar m.m. Jag går i denna motion inte in på detta. Men, faktum är att vindkraftsparker till havs, på de bästa fiskeplatserna, omöjliggör fiske rent fysiskt. Jag har inget emot vindkraften som sådan, men vänder mig emot de negativa konsekvenser som vindkraftverk får då de läggs på platser där de hindrar yrkesfisket. Menar vi allvar med att vi vill slå vakt om kustfisket måste vi vara synnerligen restriktiva med att bygga vindkraftverk på våra bästa fiskeplatser. är ett glesbefolkat land och därför borde det vara möjligt att bygga ut vindkraften på ett sådant sätt att det inte drabbar kustfiskets fiskeplatser och därmed för överskådlig tid förstör möjligheterna för ett stort antal kustbor att försörja sig. Vid lokalisering av vindkraftverk måste lokaliseringen ske så att inte fiskeplatser förstörs. Vindkraftverk skall därför placeras på land.
mot · GS02MJ285 · 2004-09-29 00:00:00 — Vindkraft till havs och den miljön i beslutar att avslå planerna på och stoppa utbyggnaden av vindkraftverk till havs i ömtåliga miljöer i enlighet med vad som anförs i motionen. Tångbälten där fiskar och andra djurarter söker föda och skydd hör till viktigaste ekosystem. Blåstången är den mest kända algen. består till större delen av grön-, brun- och rödalger. Giftiga blågröna alger är egentligen cyanobakterier som orsakar så kallade algblomningar. är mycket viktiga syreproducenter som försett vår atmosfär med syre. De finns i vattenmiljöer och utgör basen i näringskedjorna. Många fiskar och andra ryggradslösa djur livnär sig på alger och andra vattenväxter. Förutom föda ger algerna skydd och livsrum år många vattenlevande organismer. är tångbälten, alger och vattenväxter utsatta för allvarliga hot. Värst är övergödningen som stressar akut hotade arter och föder de årliga stora bältena av giftalger som kväver andra alger. Om kväveutsläppen fortsätter som kommer de döda bottnarna att breda ut sig även vid våra kustområden. Andra hot är oljeutsläpp, miljögifter och de syrefria bottnar som får allt större utbredning. Ett nytt orosmoln är, inte bara för algerna utan för hela den miljön, de vindkraftparker man planerar att bygga till havs vid känsliga utsjögrund. Ett av problemen med att bygga vindkraftverk till havs är just att man behöver vara på relativt grunt vatten för att det skall kunna finansieras. Några av dessa områden är Hoburgs bank och Midsjöbankarna utanför . Dessa områden är förutom att vara värdefulla sjöfågelområden också unika algbeståndsreservoarer som är viktiga uppväxtmiljöer för torsk. Det vore till stor skada för den miljön i om inte dessa biologiska värden kan bibehållas. De problem som finns med miljögifter är mer än tillräckliga för att skada denna sköra miljö, vi behöver inte förvärra den med att bygga nya vindkraftverk.
mot · GS02MJ286 · 2004-09-29 00:00:00 — beslutar att tillåta jakt på skarv i i enlighet med vad som anförs i motionen. Skarven har förökat sig så mycket att den har ödelagt flera öar i och längs våra kuster. Fler och fler människor reagerar på detta när de är ute i skärgården och ser döda öar orsakade av att skarven helt tagit över. Skarvens spillning gör att miljön förstörs och träden tappar all livskraft. De områden där skarvflockarna vistats ser ut som spököar. Inte bara de som idkar friluftsliv i skärgården reagerar. Även yrkesfiskarna har problem av skarven. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax carbo carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Om vi vill se en frisk och levande skärgård bör vi återigen tillåta allmän skarvjakt.
mot · GS02MJ287 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att torv inte skall omfattas av handelssystemet för utsläppsrätter. beslutade att torv av miljöskäl skall bli ett certifikatberättigande bränsle fr.o.m. . fattade beslut om att torv skall ingå i EU:s system för utsläppshandel. I samband med riksdagsbehandlingen förutsatte att utsläpp till följd av torvförbränning inte skall ingå i handelssystemet och att detta borde ges regeringen till känna. Vid miljö- och jordbruksutskottets behandling av ärendet förutsattes att regeringen löpande kommer att följa konkurrenssituationen för torveldade anläggningar. En studie som har genomförts av visar att det finns en risk för att den svenska energitorven kommer att slås ut om torv kommer att omfattas av utsläppshandelssystemet efter . Det finns betydande fördelar med sameldning av torv och trädbränsle. Härigenom förbättras förbränningsegenskaperna i pannorna och problem som sammanhänger med att askan bildar slagg och beläggning i pannorna kan undvikas. Resultaten visar att en inblandning av torv på ger positiva effekter. En sådan torvanvändning kan innebära att man förstärker introduktionen av inhemska bränslen och får till stånd en effektivare användning av våra energiråvaror. Torvbranschen skapar viktig sysselsättning och enligt uppgår sysselsättningen totalt till ca 1 200 heltidsarbetande. Det är speciellt viktigt i de delar av landet där sysselsättningen är svag. Det kan också vara av stor betydelse för att främja den regionala och lokala utvecklingen. Vi kan notera att torvbranschen på egen hand har satt i gång ett arbete i syfte att miljöanpassa det svenska torvbruket. Härigenom bör torvbrukets klimatpåverkan kunna minskas som hänsyn tas till den biologiska mångfalden. Enligt vår uppfattning bör torv inte omfattas av handelssystemet och detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ288 · 2004-09-29 00:00:00 — Naturvårdsavtal för att säkra biologisk mångfald tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda större andel av anslagna medel för åtgärder för biologisk mångfald till tecknande av naturvårdsavtal. Avsättningar av skogsmark till naturreservat har blivit en allt mer omfattande verksamhet . satsas nära i statsbudgeten. Inom ramen för miljömålet "levande skogar" är statens ambition nu att närmare 1 miljon ha skogsmark skall avsättas. Hälften av detta förväntas avsättas på frivillig väg av den enskilde skogsägaren. Vi är övertygade om att de allra flesta skogsägare känner ett stort ansvar att bevara skogsmiljöer som har stora kultur- och miljövärden. Många av de naturvärden som resulterar i reservatsbildningar har ju sin grund i hur skogens skötts . En skötsel som utförts av intresserade och engagerade ägare, som varit föregångare avseende naturvården. Att skapa särskilt värdefulla skogsmiljöer tar av naturliga skäl . Skogsbruk är en verksamhet som bygger på långsiktighet, när du i vuxen ålder planterar skog vet du att det inte är du själv som kommer att dra någon större ekonomisk nytta av investeringen. Långsiktigheten omfattar därför ofta mer än en generation. För den som skapat intressanta och värdefulla skogsområden, och haft en långsiktigt ekonomisk planering för sitt skogsinnehav, kan statens intresse för detta skogsområde komma som en obehaglig överraskning. Alltför ofta rapporteras dessutom att statens representanter utan markägarens vetskap inleder arbetet för att skydda ett skogsområde. Vi menar att utgångspunkten alltid måste vara att skyddande av enskilt ägd skog skall ske i samråd med ägaren. De möjligheter som staten , via eller , besitter för att skydda mark är inte bara naturreservat utan naturvårdsavtal och biotopskydd kan också användas. Enligt vår uppfattning bör en större andel av anslagna medel användas för att skriva långsiktiga skötselavtal, enligt modellen naturvårdsavtal, med markägarna. Detta skulle enligt vår mening vara meningsfullt av ett flertal anledningar. Skötselavtal innebär att man inte kommer i konflikt med äganderätten. Markägaren får betalt för att producera naturvärden, istället för att producera virkesvärde. Sysselsättningsunderlaget för det enskilda företaget finns kvar, vilket gör att företaget kan utvecklas och leva vidare, sannolikt till stort gagn för de marker som inte ingår i avtalet. Slutsatsen blir att en större andel av medlen för bevarande av den biologiska mångfalden skall användas för naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalens utformning avseende avtalstidens längd, omfattning och ersättningsformer bör därutöver präglas av större flexibilitet. Detta är av betydelse då ett objekt sällan är det andra likt. Grundläggande för skall dock vara samförstånd mellan staten och berörd skogsägare. Detta bör ges regeringen tillkänna.