mot · GS02Sk454 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Skattesystemet måste reformeras för att öka den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt. För att uppnå detta vill liberalerna bl.a. att: Enkelheten i skatteskalorna återställs och marginalskatterna sänks i alla inkomstlägen. Löneskatten sänks för arbetande pensionärer. Småföretagande underlättas bl.a. genom att skatterna sänks för fåmansbolag och reglerna görs enklare. Fastighetsskatten sänks och avskaffas . Förmögenhetsskatten sänks och avskaffas . En skattereduktion för hushållsnära tjänster införs. Gåvor till internationellt bistånd blir avdragsgilla. 4En skattepolitik för en växande ekonomi5 5En skattepolitik för växande företag6 5.2Avskaffa arvs- och gåvoskatten6 5.3Behåll vinster från goda år till dåliga6 5.5Ta bort dubbelskatten på risksparande7 5.8Gör det lättare att vara företagare8 5.11Fler företagare i tjänstesektorn10 6En skattepolitik för växande människor11 6.1Det ska löna sig att arbeta11 6.4Rättvis skatt för arbetande pensionärer13 6.6Ideella arbetsinsatser och gåvor14 6.8Sänk skatten på boende14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nytt skattesystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa förmögenhetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa dubbelskatten på risksparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka fåmansbolagens skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa generalklausulen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skattereduktion för hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den s.k. värnskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja brytpunkten för statlig inkomstskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förvärvsavdrag vid låga inkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av den särskilda löneskatten för pensionärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för sparande till kompetensutveckling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skattereglerna för allmännyttiga stiftelser och ideella föreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en eventuell momsbeläggning av ideella föreningars försäljningsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av fastighetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att energibesparande investeringar inte skall höja en fastighets taxeringsvärde. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution för enligt uppställning: 1Yrkande 11 hänvisat till AU. 4En skattepolitik för en växande ekonomi behöver genomföra skattereformer som ger människor makten över sina liv tillbaka, och som höjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt. Skattepolitiken måste förändras för att öka förutsättningarna för arbete, sparande, företagande och investeringar i . tog tillsammans med Socialdemokraterna ansvar för att vi lämnade det skattesystem som lade grunden för ekonomiska problem första år. Regeringspartiet har emellertid , tillsammans med samarbetspartierna och , förändrat och förfuskat principerna bakom skattereform så att vi åter befinner oss i den situationen att skatteplanering, och/eller direkt undanhållande av skatt, blivit mer lönsamt än att arbeta, studera, vara företagare eller på andra sätt bidra till den samlade välfärden. Ett nytt och modernt skattesystem måste bygga på följande grundpelare: Det måste löna sig att arbeta. Det måste löna sig att spara. Det måste löna sig att förkovra och utbilda sig. Det måste vara attraktivt att vara företagsam, att vara företagare. Det måste finnas möjlighet att ta ekonomiska risker utan att riskera den personliga tryggheten. Det måste löna sig att vara ärlig. Tillsammans måste vi värna de välståndsbildande krafterna. Dessa är grundpelarna för skattepolitik. För att nå dit måste skattesystemet bygga på tre samverkande principer: 1. låga skattesatser, 2. breda skattebaser, 3. optimala skatteintäkter. Alla mål kan inte uppnås genast. Men vi måste eftersträva att skattesystemet åter ska präglas av trygghet, tillväxt, tillit och tydlighet. Det är den bästa vägen att skapa uppslutning bakom gemensamt ansvar för finansiering av välfärden. Av våra konkreta förslag framgår hur vi vill börja med att anträda en skatteresa i en helt annan riktning än den som regeringen och dess stödpartier slagit in på. 5En skattepolitik för växande företag Vi behöver en ökad tillväxt och få fler människor i arbete. Då krävs det bra förutsättningar för befintliga företag att växa och för nya att starta. Det är de små företagen som främst står för tillväxten i , därför måste entreprenörskap och företagande stimuleras. har vi sett många exempel på hur stora svenska industriföretag lägger ned verksamhet i och flyttar arbetstillfällen till andra länder där villkoren för produktionen är bättre än här. Den tid då våra stora koncerner skapade nya arbetstillfällen är förbi. har antalet anställda i storföretagen minskat , med undantag för . har 100 000 arbetstillfällen försvunnit från industrin. Framtiden vilar allt mer i händerna på den privata tjänstesektorn och på de små företagen. Av 676 000 privata företag har färre än 50 anställda. Våra små och medelstora företag har fler anställda än . Småföretagen står för drygt hälften av sysselsättningen inom den privata sektorn, men mer än två tredjedelar av nettoökningen av sysselsättningen. som de små företagen, i allt större utsträckning, utgör ryggraden för den svenska tillväxten så går många av de små företagen på knäna. Höga skatter, stelbenta strukturer, en omfattande regeldjungel och bristande förståelse hos den sittande regeringen försvårar för företagsamheten i . Det är dags för en ny politik - en politik för ett företagsammare . 5.2Avskaffa arvs- och gåvoskatten Vart fjärde företag, eller 180 000 företag, står inför ett ägarskifte . Antalet 40-talister är större bland företagare än bland de anställda. av företagarna är födda , jämfört av de anställda. Företagarna lät genomföra en stor Sifo-undersökning bland småföretagare som närmade sig pensionen. Undersökningen visade att av ensamföretagarna och av företagarna med upp till fyra anställda räknade med att lägga ned sitt företag när de pensionerade sig, mycket beroende på den extra påfrestning för företaget som arvsskatten innebär. Det är därför mycket glädjande att regeringen nu aviserar att arvs- och gåvoskatten skall avskaffas. 5.3Behåll vinster från goda år till dåliga tycker dock att det är fel att regeringen finansierar denna lättnad på företagen genom andra försämringar. För att företag ska kunna utvecklas även med tillfälligt dålig lönsamhet är det viktigt att de har möjlighet att fondera vinster från goda år. Därför motsätter sig regeringens förslag att i budgetpropositionen begränsa företagens möjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder. En förutsättning för att det ska bildas nya företag och för att dessa ska kunna växa är tillgång till riskkapital. Alla skatter som gör det mindre lönsamt att spara minskar också tillgången till riskkapital. tillhör en minoritet i västvärlden som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar. Förmögenhetsskatten finns bara i 8 av 30 medlemsländer. avskaffades förmögenhetsskatten i , , och . har uppskattat att svenskar undanhåller på utländska bankkonton. Till detta ska läggas de dryga som utlandsboende svenskar äger. Att avskaffa förmögenhetsskatten helt skulle kosta . Om ett avskaffande av förmögenhetsskatten ledde till att 100 miljarder av dessa svenskägda tillgångar flyttades tillbaka till så skulle detta ge skatteintäkter från avkastningen på 1,5 till . Utöver detta kommer intäkterna från de extra investeringar och arbetstillfällen som med all säkerhet också skulle komma till stånd. Såväl , som har reformerat sin kapitalbeskattning ochkombinerat detta med en amnesti för att locka tillbaka kapital som gömts i utlandet. De personer som sparat kapital utomlands kunde föra det tillbaka utan att behöva betala den skatt de undanhållit. I förde sparare tillbaka motsvarande till landet efter amnestin. En liknande amnesti vore rimlig att införa i . Regeringen föreslår i budgeten att fribeloppet i förmögenhetsskatten höjs till för makar och att sambeskattningen ska vara kvar. vill däremot avskaffa sambeskattningen och höja fribeloppet till per person. Vi avskaffar förmögenhetsskatten . 5.5Ta bort dubbelskatten på risksparande Svenskt och personligt ägande är missgynnat jämfört med utländskt och institutionellt. Detta är en av de viktigaste förklaringarna till förändringarna i ägandet av det svenska näringslivet. Vi vill avveckla dubbeskatten på avkastningen av risksparande. I ett första steg sänks den . Fåmansbolag där ägaren själv arbetar i företaget lever under särskilda skatteregler - de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att hindra ägarna från att undgå skatt genom att ta ut lön som utdelning istället för lön. Följden av reglerna har dock blivit att ägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än småägare i större bolag, vilket knappast var meningen. Ägare av fåmansbolag beskattas som om de vore anställda vilket knappast heller är rättvist med tanke på att det innebär en risk att äga och driva ett litet företag. De förändringar i 3:12-reglerna som regeringen genomförde i början av detta år kommer inte att ge full effekt för småföretagen . Regeringen aviserar i denna budget - än en gång - att den återkommer med förslag om att ytterligare lindra 3:12-reglerna. vill lätta fåmansbolagens skattebörda . Vi står, tillsammans med bl.a. näringslivets organisationer, bakom förslaget att ersätta dagens fåmansbolagsregler med den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut en större utdelning i takt med att företaget växer. Förslaget innebär att fåmansbolagens skattebörda kommer att minska betydligt. Kostnaden för denna reform uppskattas till mellan 2005 och till mellan 1,5 och på . Arbetsgivaravgiften är en tung del av skatten på arbete. Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. långsiktiga inriktning är att den del av arbetsgivaravgifterna som är en ren skatt ska tas bort. För att ge små företag tydliga motiv att anställa fler människor vill halvera arbetsgivaravgiften för alla företag upp till en lönesumma på och behålla sänkningen upp till en lönseumma på . 5.8Gör det lättare att vara företagare Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat. Ett svenskt företag med mindre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på per anställd . De svenska företagens kostnader för att administrera lagar, regler och föreskrifter summerar till . Till detta kommer att företagen har ca 20 000 sidor företagsregler att hålla reda på. Regeringen har sagt många kloka saker om hur viktigt det är att regelverket blir enklare. Men tyvärr har man inte gjort mer än så. Och har nya undersökningar visat att småföretagens regelbörda inte har sänkts, utan tvärt om ökat. anser att fram till nästa val ska hela det regelverk som berör företagande gås igenom och onödiga och krångliga regler tas bort. Målet ska vara att minska företagarnas kostnader för administration av regelverket med minst en fjärdedel. Några exempel på angelägna reformer är: förenklingar i semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro, enklare redovisningsregler i enskilda firmor, förenklingar i företagens uppgiftslämnande genom ett gemensamt uppgiftslämnarregister så att myndigheter kan hämta uppgifter från varandra istället för från företagen. Det måste bli enklare för företagen att beräkna och betala sin skatt.I dag har många enskilda näringsidkare en ojämn inkomst . Det system som finns med preliminär deklaration som avges vid årets början innebär att den totala skatt som man räknar med att betala fördelas jämnt över tiden. Detta innebär att företagaren måste betala skatt utan att ha haft motsvarande inkomst. Vi föreslår ett system där inbetalning av skatt sker efter det att man haft inkomsten. kan företagaren betala in skatten på ett skattekonto. Grundidén med skattekontot är bra. Vi vill dock ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska ha sänts in senast det angivna datumet. Det faktum att det numera är allt vanligare med längre betalningstider än , särskilt hos större företag, innebär att många småföretag tvingas betala in moms innan de fått betalning av kunden. Detta kan medföra likviditetsproblem. En översyn av momsinbetalningsperioderna behöver göras. Förseningsavgiften är för alla aktiebolag oavsett storlek. För att underlätta för små aktiebolag vill vi att eventuella förseningsavgifter ska sättas i relation till det försenade beloppets storlek. För enskilda näringsidkare används personnumret som registreringsnummer för mervärdesskatt. Registreringsnumret lämnas ut både till kunder och leverantörer. För att skydda näringsidkarens integritet som privatperson föreslår vi att ett frivilligt organisationsnummer införs som kan användas som registreringsnummer. Reglerna för mindre företag måste förenklas. Ett möjligt förslag är att enmans- och fåmansföretag får använda en mycket förenklad blankett där de redovisar totala inkomster, löner och avgifter samt en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. En förutsättning för ett fungerande skattesystem är att det finns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Men denna strävan får inte leda till att rättssäkerheten sätts åt sidan och människors integritet kränks. Den s.k. generalklausulen avskaffades av den förra borgerliga regeringen. Därefter har den återinförts av Socialdemokraterna. Generalklausulens tillämpning är svårbegriplig och helt oförutsägbar för de skattskyldiga. I rättssäkerhetens idé ligger att människor måste kunna veta var gränsen går mellan tillåtet och förbjudet och vilka sanktionerna blir om bestämmelserna överträds. Generalklausulen bör därför avskaffas. Någon förbättring av de regler som gäller för att få den F-skattsedel som krävs för att kunna driva ett företag har inte setts till, trots att denna fråga diskuterats . finns det regler som stänger ute många entreprenörer som vill starta eget och få en F-skattsedel. Reglerna innebär att företagaren inte tidigare bör ha varit anställd hos uppdragsgivaren, inte använder uppdragsgivarens utrustning, inte har få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder, inte bedriver ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär" och har en låg ekonomisk risk. Detta är krav som verkar gjorda för att hindra nyföretagande inom tjänstesektorn. Som exempel missgynnar det de kvinnor som skulle kunna starta eget inom vårdsektorn. anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud eller skatteskulder. För att komma tillrätta med de globala miljöproblemen och inte snedvrida konkurrensen vill vi arbeta för att införa en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. Svenska miljö- och energiskatter ska utformas på ett sådant sätt att svenska företag klarar av den internationella konkurrensen som de stimuleras att arbeta för en bra miljö. Så som all annan skattelagstiftning måste systemet för miljö- och energiskatterna bygga på ett transparent och enkelt system som är långsiktigt hållbart ur tillväxtssynpunkt. 5.11Fler företagare i tjänstesektorn Att vi behöver fler företagare i är så gott som alla överens om. Men i dagens är vissa marknader mer eller mindre svåra att komma in på för den som vill vara sin egen. Marknaden för hushållstjänster är en sådan. omsätter den vita sektorn för hushållstjänster . Detta som den svarta sektorn uppskattas omsätta . Det är inte acceptabelt att en stor, svart marknad breder ut sig. I en Sifo-undersökning uppger att de anser att det är acceptabelt att anlita svart arbetskraft för hushållsarbete. Marknaden för hushållstjänster finns, men den måste göras vit. Undersökningar visar att av svenskarna är intresserade av att köpa hushållstjänster. Men då måste priset med skatt hamna på en nivå som är möjlig för hushållen att betala. Och inte som mellan och av kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter. Det finns en stor potential för små och växande tjänsteföretag inom hushållssektorn. Det visar inte minst utvecklingen i . I har avdrag på samtliga tjänster som utförs i hemmet genomförts, såväl golvläggning som skurning av desamma. Detta har lett till att över 90 000 finska hushåll har köpt hushållstjänster av något slag. Det är dags att låta sak bli vår - och göra svarta städtjänster vita! Vi vill därför införa en skattereduktion för hushållens köp av den här typen av tjänster genom en skattereduktion i företaget för halva totala arbetskostnaden. 6En skattepolitik för växande människor behöver fler människor som arbetar och det behövs fler arbetade timmar för att vi ska kunna ha en bra välfärd med en bra skola och en god omsorg. är många familjerberoende av tillskott i form av socialbidrag, bostadsbidrag med mera. Systemet är också sådant att det lönar sig föga att arbeta mer för att komma bort från bidragsberoendet. Man får bara ytterst lite mer pengar kvar i plånboken om man arbetar jämfört med om man fortsätter att leva helt eller delvis på bidrag. Detta uppmanar inte till arbete. Detta vill motverka. En vanlig familj ska inte vara beroende av bidrag. Skatter och andra avgifter ska vara så utformade att det lönar sig att arbeta och att man kan leva på den lön man får. De alltmer ökande energikostnaderna bidrar i hög grad till att urholka hushållens ekonomi. Förutom de rena kostnaderna för en allt dyrare energi som köps utomlands ökar energiskatter och andra skatter knutna till bilismen. Här behövs en annan energipolitik som självklart tar hänsyn till miljön. Mer om energipolitik återfinns i vår motion "Energipolitik för tillväxt och välfärd". har en rad förslag hur vi genom skatter och andra åtgärder ska få fler människor som arbetar. Här presenterar vi ett antal förslag hur vi vill förändra inkomstskatter och andra skatter för att fler människor ska kunna försörja sig själva och sin familj och komma bort från bidragsberoende. 6.1Det ska löna sig att arbeta "Det ska löna sig att arbeta." Denna traditionsrika mening från förre folkpartiledaren (1899-1979) sammanfattar fortfarande skattepolitik. Meningen med den stora skattereformen som genomfördes , genom samarbete mellan Socialdemokraterna och , var att huvuddelen av alla inkomsttagare endast skulle betala kommunalskatt och att ingen skulle betala i skatt. Socialdemokraternas skattehöjarpolitik och vänstersamarbete har förstört stora delar av skattereformen. De högsta marginalskatterna har höjts som skattehöjningar i kommuner och landsting har flyttat de lägsta skatterna uppåt. Däremellan har ett lapptäcke av reduktioner, kompensationer samt upp- och nedtrappningar trasslat till skatteskalorna fullständigt. vill ha en ny skattereform där enkelheten i skatteskalorna återställs och marginalskatterna sänks i alla inkomstlägen. säger nej till regeringens förslag till inkomstbeskattning och presenterar i stället ett eget alternativ. Sänkta inkomstskatter är en viktig del i en politik för att göra mera konkurrenskraftigt och attraktivt. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är ett sätt att hjälpa fler människor till arbete så att färre fastnar i bidragsberoende och utanförskap. Vi vill därför sänka marginalskatterna för människor med alla inkomster. Den som tjänar mer ska också betala mer i skatt. Inte bara mer i kronor utan även större andel av sin inkomst. Men hälften räcker. vill föra tillbaka inkomstskatten till de principer som bestämdes vid skattereformen - att de flesta bara ska betala i skatt, och att de med höga inkomster ska betala på de högre inkomstdelarna. Därför vill vi sänka den högsta marginalskatten genom att ta bort den så kallade värnskatten som är . I vårt förslag försvinner värnskatten 2006. betalar alltför många medelinkomsttagare statlig skatt, det vill säga sammanlagt drygt hälften av en inkomstökning. Eftersom regeringen valt att inte flytta upp brytpunkten för statlig skatt i takt med löneutvecklingen så hamnar allt fler medelinkomsttagare ovanför brytpunkten. vill att brytpunkten för statlig skatt ska flyttas upp med den förväntade löneökningen . För att kompensera för de utgifter som är förknippade med arbete, exempelvis resekostnader, lunch ute i stället för hemma och på så sätt göra det mer lönande att arbeta även vid lägre inkomster vill vi införa ett förvärvsavdrag. Detta förvärvsavdrag innebär att arbetstagare med inkomster får ett avdrag på kommunalskatten som är av inkomsten. På inkomster över detta belopp blir avdraget , vilket innebär sänkt skatt med . 6.4Rättvis skatt för arbetande pensionärer I samband med stora skattereform infördes en särskild löneskatt påålderspensionärers förvärvsinkomster. Beräkningen av arbetsgivaravgifternas skattedel gjordes schablonmässigt och är för dem som omfattas av det gamla pensionssystemet, alltså de födda . För dem som är födda och senare gäller att de även som ålderspensionärer kan tjäna in ny pensionsrätt, och den särskilda löneskatten är för dem . Regeringen utlovade att se över beräkningsschablonen bakom de nuvarande nivåerna på den särskilda löneskatten. Något resultat av denna översyn har inte redovisats för riksdagen.1 Beräkningar av professor visar att den särskilda löneskatten med dessa beräkningar skulle behöva sänkas till för båda grupperna.2 Det nya pensionssystemet innehåller tydliga drivkrafter till fortsatt förvärvsarbete. Möjligheten att stanna kvar i sitt förvärvsarbete förlängdes från 65 till . Det är av både rättviseskäl och samhällsekonomiska skäl angeläget att den särskilda löneskatten sänks. Regeringen bör återkomma med förslag till detta i så god tid att sänkningen kan genomföras . Detta bör ge regeringen tillkänna. Höjd kompetens bland dem som arbetar är en viktig förutsättning för högre ekonomisk tillväxt. I ett dynamiskt arbetsliv är det viktigt för den enskildes frihet att kunna bestämma över sin egen kompetensutveckling och inte enbart vara beroende av att arbetsgivaren önskar satsa på fortbildning. Regeringen har misslyckats med det kompetenssparande som infördes som ett led i den gröna skatteväxlingen. Man har inte kunnat komma fram till hur pengarna, som har funnits på ett konto hos Riksgälden, ska användas. frångår man helt att använda pengarna till kompetensutveckling och stoppar dem i andra hål i stället. För oss liberaler är valet däremot enkelt. Makten och inflytandet över kompetenssparandet ska ligga hos enskilda människor. Vi föreslår därför att dagens pensionssparande utvidgas så att avdragsrätt för sparande medges upp till ett basbelopp, att sparandet kan tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att ett kvarstående sparande kan tas ut vid pensionering. Med våra skatteförslag får över en miljon skattebetalare lägre marginalskatt. Det blir en ordentlig minskning av den andel som betalar statlig skatt. Sänkta skatter skapar förutsättningar för tillväxt, ökar konkurrenskraften i en omvärld med generellt lägre skattetryck och gör det möjligt att hantera den demografiska utvecklingen utan nedskärningar i välfärdssystemen. 6.6Ideella arbetsinsatser och gåvor