mot · GS02N452 · 2004-10-04 00:00:00 — som en motor för tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på att utveckla till en motor för hela utveckling. Det är viktigt att ges de förutsättningar som en storstadsregion behöver för att kunna fortsätta utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. är en region i stark konkurrens. Till skillnad från en uppfattning som framskymtar i den mer oreflekterade debatten, konkurrerar inte till största delen med övriga om etableringar och nya jobb. konkurrerar exempelvis med , , och om rollen som forsknings- och utvecklingscentrum vad gäller fordonsindustrin. För att skall kunna fortsätta att vara en av landets starkaste tillväxtmotorer krävs att näringslivet försörjs med god kompetens från bl.a. och , att vi har bostäder och en god infrastruktur i form av bl.a. vägar. och ekonomiska bidrag till landet är industriella och logistiska centrum med en högteknologisk och konkurrensutsatt världshandel som sin historiska, nuvarande och framtida ekonomiska uppgift. I finns det drygt 140 000 registrerade företag varav ca 3 000 har mer än 25 anställda. är en av viktigaste tillväxt- och välfärdsmotorer. och har av landets befolkning och av dess bruttonationalprodukt. ekonomiska motor, , tillhör de få (och allt färre) städer i landet som stadigvarande växer befolkningsmässigt. näringsliv domineras dock av några relativt få och mycket stora globala företag. Flera av dessa har utländska ägare med koncernintern konkurrerande verksamhet över hela världen. De, i detta sammanhang, mest betydande är: Volvokoncernen, med en total omsättning på 180 mdkr och med 25 000 anställda i , är och har länge varit vårt lands kanske viktigaste företag. Huvudkontoret, och en av de mest betydande sammansättningsfabrikerna, ligger i . Underleverantörer och egen komponenttillverkning finns över hela med betoning på och respektive i och . ägt av i , omsätter 120 mdkr och har 20 000 anställda över hela landet. PV är en av Fordkoncernens mest lönsamma företag. har, i likhet med GM, konkurrerande produktionsanläggningar över hela världen. Underleverantörer och egen komponenttillverkning finns, liksom inom , över stora delar av landet med betoning på och respektive i och . ägs av i och konkurrerar liksom Volvokoncernen och inom det mest krävande segmentet på världens sannolikt hårdaste marknad. Huvudkontor och den dominerande produktionsanläggningen finns i med 7 000 anställda. kämpar för att hävda sig mot ett stort antal andra europeiska produktionsanläggningar. omsätter 43 mdkr, sysselsätter i 4 800 personer och är världsledande inom rullningslager av världsmarknaden. Koncernen har ett stort antal produktionsanläggningar över hela världen med betoning på . SKF, som utvecklats på ett mycket spännande sätt , är ett av de svenska basföretag som står stabilt när nya branscher åker berg-och-dalbana i takt med konjunkturutvecklingen. AstraZeneca i är ett av största kunskapsföretag, med bl a 450 disputerade forskare i personalstyrkan. Här utvecklades Losec, en av landets mest framgångsrika exportsuccéer . Andra exportsuccéer utvecklade i är exempelvis Plendil, Seloken ZOC och Nexium. Många av dessa har därefter producerats och gett sysselsättning på andra orter, exempelvis i . Anläggningen i är den enhet i som satsat mest på efter fusionen 1999. Ericssonkoncernen har en bred verksamhet i . Denna är förlagd till orter som , , , och . Betoningen ligger på forskning och utveckling. har 5 000 anställda i med en mycket hög genomsnittlig utbildningsnivå. Givetvis utgörs en mycket stor andel av ekonomi av andra mycket viktiga företag och bransch- eller klusterbildningar. Nedanstående exempel får representera dessa: Stena-gruppen har sitt huvudkontor i . Stenagruppen omsätter 13 mdkr och har i 1 700 anställda. Gruppen omfattar rederi-, offshore-, fastighets- och råvaruåtervinningsverksamhet. Stora delar av denna verksamhet är ett direkt uttryck för som nordiskt transportnav. Gruppen arbetar också med finans- och riskkapitalverksamhet. , norra största tillverkare av hushållskylprodukter, har koncernens största distributionscenter för hushållsprodukter i i . 1 000 anställda arbetar med att lossa och lasta 100 000 lastvagnstransporter och 25 000 järnvägsvagnar . Fabriken i tillverkar 500 000 kyl- och frysskåp och har drygt 100 underleverantörer. i är ett världsledande företag inom säkerhet för fordon och en pionjär inom både säkerhetsbälten och airbags. Alla större biltillverkare i världen är kunder till . omsätter 3 mdkr i och har ca 1 000 anställda. Esabär världsledande inom svetsutrustning och tillsatsmaterial. ESAB har 1 000 anställda i bl a och och omsätter 2 mdkr. Carehar ca 200 anställda och omsätter 4,5 mdkr. är en av ledande tillverkare och leverantörer av sterila engångsprodukter för operation och sårvård. Learär ett med huvudkontor i , . Företaget är världens femte största leverantör till fordonsindustrin. har över 100 000 anställda i över 30 länder. har 3 000 anställda och omsätter cirka 5 mdkr. Verksamheten i finns i , och . Tekobranschen, med traditionell bas i , består av ca 300 företag med mer än 5 000 anställda. Bland dessa märks , och . Tekoklustret har gett upphov till de expanderande postorder- och modeklustren i . , i logistikstaden , är ett toppmodernt postorderföretag. har fyra miljoner kunder i hela och skickar ut 30 000 paket eller, om man så vill, fyra paket . i har 900 anställda och omsätter 1,7 mdkr. är , , , och MQ. (Det enda stora svenska modeföretaget som inte har sin bas i är H&M). Kemibranschen omsätter i 22 mdkr och består av ca 100 företag med sammantaget omkring 5 600 anställda. Bland dessa märks , Hydro Polymers och . Bolagen är näst intill uteslutande utlandsägda. Kemibranschen har verksamhet på ett stort antal orter utefter , bl a i , , och på . Livsmedelsbranschen med tung lokalisering till omsätter i drygt 19 mdkr och består av 300 företag med över 11 000 anställda. Bland dessa kan särskilt nämnas , , och . Logistikbranschen består av drygt 2 000 företag, omsätter drygt 72 mdkr och har nästan 32 000 anställda. 70 företag har mer än 50 anställda. Bara dessa sysselsätter närmare 20 000 personer. Några av de större företagen är Schenker, , Danzas och . GöteborgsHamnär hela oceanhamn och svarar för en in- och utskeppningsvolym uppgående till . 3,3 av dessa kan betecknas som inrikes, 14 miljoner är export och 16 miljoner är import. Den har blivit 21:a hamn i världen som klassificerats enligt den amerikanska CSI-standarden. i sin helhet hanterar av hamngodstrafik. LandvetterFlygplatsär det handelsinriktade västra enda internationella flygplats. Upptagningsområdet sträcker sig ända upp till södra , stora delar av och sydvästra . Dagens ca fyra miljoner passagerare beräknas att omkring vara uppe i ca sex miljoner. Turist-, mäss- ochevenemangsbranschenär en av de branscher som expanderar snabbast i världen. har landets mest frekventerade turistmål (har drygt tre miljoner besökare ). är mest önskade destination för semesterfirande. , Ullevi, , , och Nationalsymfonikerna i är alla näringar med relevans för en publik från de mest befolkningstäta delarna av . Detvästsvenskauniversitetssamarbetetomfattar tio högskolor i , , och , varav särskilt och har en betydande nationell funktion. , med omkring 8 000 studenter och 1 600 lärare och forskare, är ett av främsta akademiska varumärken med elever från hela landet och med en ökande andel utländska studenter och forskare. är ett av allra största lärosäten (40 000 studenter och doktorander samt närmare 5 000 anställda). är, enligt SCB, och i hård konkurrens med den mest efterfrågade högskoleorten bland gymnasister. Till de ovan uppräknade s k primära branscherna finns det ett flertal sekundära med stor nationalekonomisk och försörjningsmässig betydelse. Bank och finans samt service sysselsätter i regionen mer än 70 000 personer. Flera av landets stora bank- och försäkringsbolag grundades en gång i , vilket illustrerar regionens betydelse för denna bransch. Framtidsbranscherna har sina rötter inom akademin och skall ge oss de företag som måste kunna komplettera den uppräkning som gjorts ovan. Bland dessa finns det, avseende , anledning att särskilt framhålla följande: Alla orter stöter förr eller senare på problem, strukturella såväl som konjunkturella. Att då ingå i en stor och diversifierad arbetsmarknadsregion, en så kallad (Lokal Arbetsmarknadsregion), mildrar dessa oundvikliga händelser. I en stor får arbetsgivarna ett större upptagningsområde vid rekryteringar samt flera alternativa etableringsplatser. får arbetstagarna både fler arbetsplatser och boendemiljöer att välja emellan. En storlek bestäms inte av administrativa gränser, såsom kommun- och länsgränser, utan är ett levande och föränderligt begrepp som baseras på arbetspendlingens utveckling över tiden. En är definierad som centralortens upptagningsområde baserat på rådande pendlingsstatistik över kommungränser. Detta innebär att en ökande pendling medför att antalet LA-regioner i landet minskar. 1980 fanns det 139 LA-regioner i , finns det 100 stycken. Utvecklingen beror på att 1985 arbetspendlade mellan av den förvärvsarbetande befolkningen över en kommungräns, motsvarande siffra är istället . Historiskt sett har den regionala ekonomiska utvecklingen varit tätt sammankopplad med storleken av respektive . Empiri visar att en större arbetsmarknad genererar högre och mer beständig tillväxt, vilket i sin tur ger möjlighet till en högre välfärd för regionens invånare. Hur har utvecklingen varit? , och - tre ekonomiska motorer - är alla centralorter i var sin . Stora skillnader föreligger dock i dessa regioners utveckling. 1970 bestod arbetsmarknadsregion av cirka 685 000 invånare och tolv kommuner. 2002 var motsvarande förhållanden istället drygt 900 000 invånare i sexton kommuner, en ökning på . , 1970-2002, växte dock Malmös med från cirka 320 000 invånare till nästan en miljon. Även växte starkt , med från närmare 1,5 miljoner till nästan 2,2 miljoner invånare. Dessa tre arbetsmarknaders skilda tillväxttakter har medfört att relativa storlekar, och därmed storleksfördelar, avsevärt ändrats . var mer än dubbelt så stor som Malmös, 2002 istället mindre. 1970 var också arbetsmarknad cirka hälften så stor som , 2002 istället bara så stor. Hade växt lika mycket som Malmös skulle det ha inneburit att bestått av över två miljoner invånare. Vad kan göras? En hög pendlingsbenägenhet ger en mer dynamisk arbetsmarknad och slutligen en större som i sin tur har större möjligheter att generera fler arbetstillfällen och ett ökat befolkningsunderlag. Fler närliggande kommuner måste därför integreras med . Detta gäller kanske främst kommunerna . Dessa två kommuner har sammanlagt cirka 150 000 invånare och över 14 000 arbetsställen som med rätt incitament skulle kunna knytas närmare som då med råge skulle passera en miljon invånare sammantaget. Även kommunerna , och bör kunna knytas närmare . Flera av dessa kommuner visar på relativt låga pendlingstal, både till och från kranskommuner såväl som till och från . En låg pendlingsbenägenhet kan ha flera orsaker, såväl strukturella som mentala. Exempelvis kan en undermålig infrastruktur eller en hemma-bäst-mentalitet hämma pendlingen till och från en ort. är dock både Borås- och Falkenbergskorridorerna infrastrukturellt tillfredsställande. mellan och är däremot mycket bristfällig . Utöver en ökad pendling till, från och inom måste det också ske en ytterligare förtätning inom regionen, detta bland annat genom skapandet av en tillfredsställande bostadssituation som kan tillgodose ett ökat inflyttningsflöde, från både övriga och från utlandet, . Vi tror på möjligheter. I bor ungefär en halv miljon människor. Hit flyttar människor för att förverkliga livsprojekt och för att ta del av det rika utbudet av kultur, utbildning, nöjen och arbetsmöjligheter som staden erbjuder. Storstadens kontakter, rörlighet och flexibilitet skapar god jordmån för innovationer och nya idéer. I finns en bredd i närings- och kulturlivet som är större än i många andra regioner. har därför en naturlig roll som en av de viktigaste motorerna i ekonomi. En modern syn på de största storstadsregionerna bör utgå från de många möjligheter till utveckling för människor och företag som där erbjuds. En politik som bidrar till växande storstäder medför högre tillväxt och stärker hela konkurrensförmåga. I tre största städer , och , finns begynnande klusterfenomen, d.v.s. en geografiskt koncentrerad närvaro av företag, kompetens och kapital som leder till synergieffekter. Dessa tre regioner har utvecklat en global spetskompetens som attraherar specialister till . En politik för förbättrade forsknings- och företagandevillkor kan bidra till att förstärka denna utveckling. Klustermiljöer bygger också på attraktiva individmiljöer. Om storstäderna skall fungera som internationellt gångbara utvecklingsmiljöer måste skatteregler och bostadsregleringar ändras för att förstärka det svenska attraktionsklimatet också för enskilda. I storstadsområdena är nyföretagsamheten störst och den privata sektorn förhållandevis stark jämfört med i många andra delar av vårt land. Storstäderna skall därför inte behandlas som problemområden och heller inte ställas mot glesbygd och mindre städer och orter. har en aktiv regionalpolitik. Målsättningen har helt riktigt varit att hela ska leva. Tyvärr har inriktningen på regionalpolitiken oftare varit att ge bidrag och stöd än att ta tillvara livskraft och lokala initiativ. Det har skapat ett bidragsberoende och en transfereringspolitik som inte är sund. Betydelsen av en modern storstadspolitik har inte varit lika självklar. Ofta har uppfattningen varit att storstäderna klarar sig på egen hand. Därmed har inte bara klyftan och motsättningarna mellan stad och land ökat, det har också inneburit att storstädernas unika karaktärsdrag glömts bort. Den gemensamma välfärden kräver en bättre näringspolitik. Ett företagarvänligt klimat ger förutsättningar för en bra ekonomisk utveckling och ett dynamiskt näringsliv. Det genererar skatteintäkter som kan säkerställa fortsatt god välfärd och satsningar på viktig service. Stor utvecklingspotential finns i småföretagen. Genom stimulans och bra service kan de skapa många nya arbetstillfällen. Arbete har ett värde i sig och ger stora möjligheter till personlig utveckling, social gemenskap, en god livskvalitet och delaktighet i samhällsbyggandet. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser och kan förorsaka personliga och sociala problem. Därför ska arbete åt alla ha högsta prioritet. Företagare ska bemötas med respekt och förståelse. Kommunerna ska i princip inte bedriva näringsverksamhet och snedvrida konkurrensen. Genom att anbudsunderlagen förenklas och annonseringen vid entreprenadupphandlingar förbättras kan det bli lättare för småföretag att bli entreprenörer. Tillväxt utgår från entreprenörskap. Entreprenörskap är den mänskliga kraft som skapar nya produkter, tjänster och arbetstillfällen. Entreprenörskapet skapar också nya sätt att producera, konsumera och organisera livet. Genom entreprenörskapet åstadkoms önskvärd förnyelse. Utan entreprenörskap skapas inga företag och utan företag skapas inga arbetstillfällen. Vikten av entreprenörskap och nyföretagande kan därmed inte överskattas. Näringslivet i växer men inte tillräckligt fort. De nya jobb så väl behöver kommer inte i tillräcklig utsträckning. Det är dags att ta krafttag för att göra till en växande företagarstad. Det går inte att ignorera att ett växande behöver en kraftigt utbyggd trafikinfrastruktur. Sänkt skatt skapar bättre utrymme för ekonomisk tillväxt. Sänkta skatter gör det lättare att anställa, vilket särskilt gynnar dem som har svårt att få arbete . Det räcker inte att ha åsikter om hur välfärden ska fördelas - vi måste också se till att det finns någon välfärd att fördela. Därför är företagandets villkor en angelägenhet för alla medborgare. Goda och effektiva transporter samt en väl utbyggd och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för tillväxt och utveckling. Fler jobb och ett bättre näringsklimat kräver ett tillgängligt och effektivt vägnät. I ett land som , med stora geografiska avstånd, är vi tvingade att satsa mer än många andra länder på en modern och väl fungerande infrastruktur för att hävda oss i en allt hårdare konkurrens. Uteblivna investeringar har inneburit försämrad konkurrenskraft för näringslivet. Detta har i sin tur hämmat den ekonomiska tillväxten och leder till lägre köpkraft och minskat välstånd. Därför krävs det en offensiv trafikpolitik för . Näringslivet i är internationellt inriktat och transportberoende. Pendlingsströmmarna är stora. Här finns storstadsregionen med betydande person- och godsflöden, flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk, största hamn och näst största flygplats. I finns också ett vitt förgrenat mindre vägnät som är viktigt både för företag och boende. Totalt svarar för ca 1/4 del av landets person- och godstrafik. Transporter är också en betydande näringsgren och i jobbar över 30 000 personer inom transportnäringen. Till detta kommer industri och tjänster med nära koppling till transporter. I finns också en väl utvecklad forskning och utveckling på trafikens område. Inom Europeiska unionen skall en sammanhängande och effektiv infrastruktur för hela , det s.k. , , utvecklas. Ett av de högst prioriterade projekten inom TEN är den nordiska triangeln, som bland annat rymmer väg- och järnvägssatsningar Oslo-Göteborg-Köpenhamn. Det är viktigt att regering och riksdag tar ansvar för del i denna satsning fullt ut. Det är nödvändigt att en växande Göteborgsregion understöds av en tillräcklig trafikinfrastruktur. Vi behöver nya vägar främst för att förkorta restiderna och avlasta våra centrala delar. Det är också viktigt för att ha en bättre fungerande kollektivtrafik . En utbyggd kollektivtrafik underlättar pendlingen till . För många är bilen det enda tänkbara alternativet eftersom kollektivtrafik inte är tillräckligt väl utbyggd. In- och utspädningen över kommungräns ökar kraftigt. Transporter ökar människors val- och rörelsefrihet. Transporter förbättrar livsmiljön inom såväl arbets- som fritidsliv. kan inte växa utan bättre vägar och järnvägar. Det är av avgörande betydelse för hela att ges de satsningar på väg- och järnvägsnätet som motsvarar regionens betydelse. Såär inte fallet . är strategiskt beläget mellan tillväxtområdena , och . 350 000 personer arbetar i näringsliv som har sin tyngdpunkt inom industri- och varuproduktion samt handel och kommunikation. I och i regionen finns t ex hälften av rikets sysselsättning inom bil- och bilkomponentindustrin och 41 000 företag som bedriver handel med utlandet. största hamn finns i , den enda med transoceantrafik. av landets containertrafik passerar här. Så gott som all oljetransport till sker via hamn. , vilket motsvarar av den svenska utrikeshandeln, passerar hamn. Hamnen har dessutom omfattande persontrafik. Vi vill i den här motionen peka på några betydelsefulla trafikpolitiska satsningar som bör genomföras för att skall få bra förutsättningar till ekonomisk tillväxt och välfärd. Det är av stor vikt för utvecklingen av att en ny vägförbindelse över och en partihallsförbindelse i kommer till stånd. har en befolkning på ca 1,6 miljoner människor och är en region med ett omfattande näringsliv. Navet i regionen är . Läget är strategiskt med en naturgiven infrastruktur som ger staden en regional, nationell och nordisk betydelse för varuhandeln. Den utveckling vi kan se framför oss innebär att antalet bilar i köer kommer att tredubblas . En sådan försämring av framkomligheten kommer allvarligt att påverka möjligheten för hamn att även fortsättningsvis vara hamn. har tre passager för biltrafiken över . Det är , och Tingstadstunneln. Flaskhalsen i vägsystem är Tingstadstunneln med intilliggande mot. Systemet är dimensionerat för ca 80 000 fordon . passerar ca 120 000 fordon och kötiderna, med näst intill stillastående trafik, är ca . blir det enligt prognoser upp till fyra timmars kötid. Kostnaderna för enbart väntetider i trafikköer i och i anslutning till Tingstadstunneln beräknas till . På norra byggs och planeras nu en stadsdel lika stor som . 50 000 människor skall bo och arbeta på gamla varvsområden. Att bygga bort trafikinfarkten vid Tingstadstunneln är med en ny vägförbindelse över och en partihallsförbindelse en nationell angelägenhet som måste få högsta prioritet. Vad händer utan en ny älv- och partihallsförbindelse? Problem att rekrytera personal från "fel" sida älven Längre restider till och från arbetet Minskad produktivitet p.g.a. att leveranser fastnar i köer Med en tågtunnel under skulle bli en genomgångsstation och fåökad kapacitet inte minst för pendeltrafiken i . Antalet resenärer med regiontågen har ökat . Ökad kapacitet i infrastrukturen medger att trafikvolymen kan fördubblas. är utformad som en säckbangård, vilket innebär att inga genomgående spår finns. Nuvarande situation är ett stort hinder för utvecklingen av järnvägstrafiken. En byggnation av tågtunnel skulle dessutom skapa kapacitetsutrymme för hela spårsystemet och därmed möjligheter för regiontrafiken i hela genom en sammanlänkning till Västkustbana och kust-till-kust-bana. Dessutom skulle godstrafiken från hamn utvecklas och förbättras. Detta projekt bör därefter följas av tåg till flygplats samt vidare till och . Detta skall också ses som en förberedelse till Europabanan: en ny modern järnväg från till . flygplats har stor betydelse för det västsvenska näringslivet men också för ett ökat antal privatresenärer. Om flygplatsen skall fortsätta att utvecklas måste tåg- och vägförbindelserna radikalt förbättras. Dessutom bör en tvärvägförbindelse byggas för att ge större tillgänglighet för resenärer från hela . hamn är enda transoceana hamn och som sådan av vital betydelse för svenskt näringsliv. Skall hamnen kunna behålla den rollen är det nödvändigt att vägar och järnvägar till och från hamnen fungerar. I annat fall finns det risk att det blir någon hamn utanför som övertar rollen. Det skulle i sin tur betyda ökade transportkostnader för svenskt näringsliv. och , med sin koncentration av befolkning och transportberoende verksamheter, utgör inte bara transportmässiga nav, utan är också hela och en av viktigaste transportnoder. I navets mittpunkt finns och hamn. Av det sjötransporterade containergodset går av den totala svenska utrikeshandeln mätt i ton via hamn. Nästan hälften av Sveriges sjöfartsgods lastas eller lossas i hamnar och en stor del av detta i största hamn i . Detta gör sjöfarten till ett profilområde för . Hamnverksamheten i bör i så stor utsträckning som möjligt samverka. hamn bör ges goda förutsättningar för att även fortsättningsvis vara knutpunkt i för den transoceana sjöfarten. Farlederna till hamn behöver utvidgas och fördjupas. En utvecklad Vänersjöfart spelar en viktig roll. Det är viktigt att hamn utvecklas ifrån sina förutsättningar och specialområden. Investeringar i järnvägar till hamnen för godstransporterna från och norra krävs. Detta kan ske genom starkare regionalt inflytande och med en utbyggnad av kapaciteten och fler direktförbindelser till viktiga destinationer. Vår välfärd förutsätter att vi är framgångsrika på de stora marknaderna. Dessa ligger ofta långt ifrån . Det snabbaste färdmedlet på de långa distanserna är flyg. Flyget är därför oerhört betydelsefullt för det västsvenska näringslivet. Därför behöver vi bra nonstopförbindelser med flyg till alla för vår handel relevanta platser utanför . flygplats är i behov av investeringar. flygplast har en enorm potential på såväl passagerarsidan som på fraktsidan. är en av de enheter inom som går allra bäst men som får minst investeringar i förhållande till tillväxt och lönsamhet. Här måste det ske en förändring! Flyget är strategiskt viktigt för utvecklingen av som en modern tjänstedominerad ekonomi.