ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ339 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en informationskampanj om nyttan av att äta svensk fisk. Under har debatten i svenska medier ensidigt handlat om överfiske i svenska vatten samt förekomst av olika oönskade ämnen i fisken. Detta har fått till resultat att många blivit försiktiga med att äta svenskfångad fisk. Butiker marknadsför sig med att fisken är "fångad i " m.m. Det är väl dokumenterat att befolkningar som äter mycket fisk har betydligt mindre problem med hjärt-kärlsjukdomar. Här har media, myndigheter och folkhälsoansvariga ett stort ansvar. Det framkommer att en del av den importerade "ishavsfisken" i många fall blivit infryst efter fångsten, skeppad till och där upptinad och lagd i fina förpackningar och fryst ytterligare en gång. Därefter transport till för att försäljas. Det skrivs inte mycket om att många skaldjur som säljs i är strålbehandlade för att vara hållbara. Att norsk s.k. fjordlax i själva verket är odlad och att den äter foder framställt av industrifiskad sill och andra arter, samt att färgämne och antibiotika ibland tillsätts för att fisken skall hålla sig frisk och ha rätt färg. Detta är olyckligt och det är av stor vikt att ändra attityderna till det svenska fisket och den svenska fisken som nyttig föda. Vi anser inte att det är rimligt att vi köper fisk fångad i eller norskfångad som är fryst i i stället för svensk fisk. Det är naturligtvis mycket bättre att vi i första hand äter svensk fisk, både för kvaliténs skull och för miljöns skull. Om vi inte äter den svenskfångade fisken så exporteras den naturligtvis någon annanstans. till underpriser vilket naturligtvis drabbar det svenska fiskets lönsamhet. Svenskt fiske är en del i vår livsmedelsproduktion. Det gäller att ta vara på den fisk som finns i havet och som fiskas lagligt inom biologiskt säkra gränser och fastställda kvoter. Det ligger i allas intresse att havets och sjöarnas resurser utnyttjas på ett ansvarsfullt sätt. I har media, myndigheter och politiker ett stort ansvar för dagens syn på svensk fisk. Vi anser att regeringen skall ge i uppdrag att starta en informationskampanj om nyttan av att äta svensk fisk.
mot · GS02MJ351 · 2004-10-01 00:00:00 — begär att regeringen som lägger fram förslag till ändring av djurskyddslagen så att tidelag förbjuds enligt vad i motionen anförs. är sexuellt umgänge med djur fullt tillåtet. Så länge du inte fysiskt skadar ett djur så har du - - rätt att utnyttja djuret sexuellt. Varken djurskyddslagen eller förbjuder övergrepp. Svenska veterinärer och andra personer som ser många djur via sina yrken vittnar om djur med skador som misstänks komma från sexuella övergrepp. Uppgifter talar vidare om att mellan 200 och 300 sällskapsdjur skadas och en del så illa att de måste avlivas. Dagens lagstiftning kräver att djuret bevisligen lidit för att du ska kunna bli dömd för djurplågeri. Väl medvetna om hur svårt det är att driva denna bevisning framstår lagen som väldigt tandlös i en allt brutalare och sexualiserad djurmiljö. Frågan har uppkommit om tidelag behöver återinföras i lagstiftningen. Ett djur kan de facto varken sig säga nej eller skydda sig mot sexuella övergrepp, inte heller ge sitt samtycke. Här handlar det om utnyttjande och exploatering. Självklart har vi som människor ett särskilt ansvar för att djuren behandlas väl. Det ansvaret kräver att vi ser över lagstiftningen för att skydda djuren. Här finns ändå skäl att betona att sexuella övergrepp mot djur inte ska likställas med sexuella övergrepp mot barn. Frågan om att ändra YGL och tryckfrihetsförordningen, som ibland väcks, är således inte aktuell. Det är däremot i allra högsta grad rimligt att tar ställning för ett återinförande av förbudet mot tidelag. Det avskaffades 1944 och en ny lagstiftning måste självklart formas utifrån dagens situation - för att skydda djuren och straffa förövarna. En moderniserad lagstiftning som rakt förbjuder tidelag bör således skyndsamt läggas på bord. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ354 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om materialåteranvändning. Att återvinna förpackningar ska ses som ett första steg på vägen till att återvinna/återanvända material så långt detta är ekonomiskt och miljömässigt försvarbart. Som det är nu insamlas papper, kartong/well, glas samt metall- och hårdplastförpackningar från hushållen i särskilda kärl/containrar. Det vi kan se är att allt fler har svårigheter att skilja på mjuk- och hårdplast (inkl. frigolit), på planglas och "vitt glas", på metallförpackningar och övrig metall m.m. Det innebär att materialbolagen och förpackningsindustrin får in returprodukter som inte ryms inom förpackningsdefinitionen. Detta är egentligen positivt men det ingår inte i insamlingsuppdraget. Huvudsyftet med insamlingen bör rimligtvis vara att få in materialet - inte förpackningen i sig själv. Kan vi genom nya regelverk gå vidare i vår strävan att återanvända även icke förpackningar skulle vi ta ett stort steg mot ett miljövänligare samhälle och dessutom skulle det välkomnas av allmänheten. Oaktat om materialet sedan används till att skapa nya produkter eller som energi är en god sortering av stor nytta. Förutsättningarna för en utvidgning av ansvaret för att insamla och återanvända även material som inte är förpackning bör utreds, med målet att öka insamlingen, spara på naturens råvaror och därmed också bidra till en bättre miljö.
mot · GS02MJ355 · 2004-10-01 00:00:00 — Konkurrensvillkoren för svenskt lantbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lika konkurrensvillkor för svenskt lantbruk. Lantbruket är en viktig del för tillväxt. Lantbruket är en näring som bidrar på ett mycket positivt sätt till utvecklingen i hela landet. Det är viktigt att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft, varför den så kallade ryggsäcken måste lyftas av. Att värna det svenska jordbruket är viktigt av flera skäl. Det är inte enbart som livsmedelsleverantör utan även som utförare av kultur- och miljötjänster som jordbrukssektorn spelar en avgörande roll . För att fortsatt skall ha ett livskraftigt lantbruk krävs det goda och långsiktiga utvecklingsmöjligheter för näringen. Tyvärr är det många lantbrukare som inte känner det stödet då lönsamheten i det svenska lantbruket är mycket lågt. Lönsamheten är generellt sett så låg att det är många som står inför ett val att helt sluta med sin produktion. Tyvärr står många yngre lantbrukare, med en modern och effektiv verksamhet, i den situationen. Det är dags att säkerställa det svenska jordbrukets konkurrenskraft gentemot konkurrentländerna. Det höga svenska kostnadsläget är i längden helt ohållbart. Det ofta upprepade, men aldrig infriade, löftet att lyfta av hela ryggsäcken måste nu ges ett konkret innehåll. Om inte detta görs kommer stora delar av produktionen av livsmedel för den svenska marknaden att flyttas utomlands. Detta skulle medföra klart lägre krav avseende miljö och djurskydd än vad svenskproducerat gör. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02MJ358 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av livsmedelslagen. Nuvarande lydelse av livsmedelslagen tillåter inte att livsmedel som skall försäljas till allmänheten tillagas i andra lokaler än de som är särskilt inrättade för just livsmedelshantering. Denna lydelse har visat sig ställa till med problem för ideella föreningar som tillagar och saluför maträtter typiska för sin bygd under hembygdsdagar och liknande arrangemang. Ett mycket omskrivet och omdebatterat exempel är serveringen av kroppkakor vid den så kallade Senorendagen . Kroppkakan utgör enligt traditionen Senorendagens främsta levebröd. Men nekade miljö- och hälsoskyddsnämnden, med hänvisning till bestämmelserna i livsmedelslagen, hembygdsföreningen att sälja den för föreningens ekonomi så viktiga läckerheten. Livsmedelslagen utgår från att hygien endast går att åstadkomma i storkök. Tillstånd gavs för försäljning av industritillverkade och uppvärmda kroppkakor. De kroppkakor som tillagades hemma hos olika medlemmar i föreningen anses, enligt nuvarande lagstiftning "hälsofarliga". Det finns naturligtvis inga garantier för att mat, tillagad i ett enskilt hem, i ett restaurangkök eller i ett storkök, inte kan vara mindre tjänlig. Jag tror inte att lagstiftarens mening är att sätta stopp för föreningar av olika slag, att under speciella arrangemang servera traktens specialiteter och läckerheter. Därför anser jag att livsmedelslagen skall ses över i akt och mening att det skall vara tillåtet att, vid speciella tillfällen, få tillaga mat i enskilda hem för försäljning vid denna typ av arrangemang.
mot · GS02MJ360 · 2004-10-01 00:00:00 — Exotiska djur i fångenskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Sedan blev medlem i EU så har våra gränser öppnats på ett sätt som innebär att ett stort antal exotiska djur tas in i . När de vuxit sig alltför stora så händer det alltför ofta att de dumpas ute i naturen eller att man vänder sig till djurparkerna och ber att de ska ta hand om dem. Deras möjligheter är naturligtvis dock mycket begränsade och ofta slår de larm om att de inte kan ta hand om ytterligare djur. Att hålla exotiska djur som sällskapsdjur är mycket tvivelaktigt. Dels beroende på att det handlar om djur som kräver särskilda livsbetingelser, dels med tanke på de problem som uppenbarar sig då djur vuxit sig för stora för att kunna hanteras på ett bra sätt i ett vanligt hem eller då vissa djurägare inte längre vill kännas vid sina djur. bör handeln med exotiska djur kartläggas, bör en inventering göras av vilka exotiska arter som hålls i fångenskap i och artkaraktäristika för dessa måste utarbetas, måste åtgärder identifieras som kan leda till att djur inte dumpas på det sätt som sker , måste eventuellt ett totalt förbud för hållande av exotiska djur som sällskapsdjur införas alternativt ett förbud för vissa arter.
mot · GS02MJ373 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs att ideella föreningar undantas i föreskrifterna avseende dricksvatten. trädde nya föreskrifter för dricksvatten i kraft (SLVFS 2001:30). Alla vattentäkter över en viss storlek omfattas av de nya föreskrifterna. I flera av landets kommuner har detta medfört att ideella föreningar, bygdegårdar, församlingshem m.m. har drabbats av både ökad byråkrati och ökade kostnader. På många håll drabbar detta landsbygden eftersom de ökade kostnaderna riskerar att göra det än svårare att hålla samlingslokaler öppna. I vissa församlingshem får man inte ens koka kaffe utan att hämta kommunalt vatten alternativt utföra tio kontroller av vattenkvaliteten med kostnader på några tusenlappar per tillfälle. har ett antal angrepp på landsbygdens invånare skett i form av försämrad service. Begreppet hela skall leva blir alltmer urvattnat. Levande mötesplatser och samlingslokaler är centrala för en orts utvecklingspotential. När statliga myndigheter gör det svårare att driva dessa på ideell basis riskerar detta att än mer bidra till den regionala klyvningen.
mot · GS02MJ375 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidelag bör förbjudas och därmed kriminaliseras. Fenomenet sex mellan människa och djur, också benämnt zoofili eller tidelag, betraktas av veterinärer som djurplågeri. Utländska studier och rapporter från svenska veterinärer visar att sex mellan människa och djur ofta leder till att djuret blir fysiskt och psykiskt skadat. Exempelvis har en studie i , som publicerades i Journal of small animal practise , slagit fast att djuren i många fall får stora skador liknande dem som uppstår då barn utsätts för sexuella övergrepp. Jämförbara stressituationer för djur har erfarenhetsmässigt visat att drabbade djur även utsätts för mentalt lidande. 1944 avkriminaliserades tidelag i den svenska lagstiftningen. fanns det en paragraf i strafflagen som förbjöd sådana handlingar. dömdes 751 personer för att ha begått sexuella handlingar med djur. Det fanns dock inga djurskyddsskäl bakom det tidigare förbudet mot tidelag, utan tidelag sågs som en pervers form av sexualitet. Man skulle kunna anta att den nuvarande mer progressiva djurskyddslagen även i praktiken än dock stoppade tidelag, men såär inte fallet. Därför behöver nuvarande lagtext kompletteras. Sexuella övergrepp mot djur ska aldrig tolereras i ett modernt samhälle. Nuvarande skrivningar räcker inte för trots att den svenska djurskyddslagen ämnar att beivra djurplågeri förekommer tidelag och trenden är att det ökar. Det är orimligt att den lag som ska skydda djur som hålls i fångenskap inte skyddar dem mot sexuellt utnyttjande. bör därför skyndsamt presentera ett förslag om förbud mot sexuella handlingar med djur.
mot · GS02MJ376 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbetalning av EU-ersättningar till jordbruksföretagare skall ske i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU-ersättningarna till jordbruksföretagare inte skall inräknas under utgiftstaket. Vi anser att regeringens hantering av EU-ersättningarna till jordbruket är helt oacceptabel. Denna kritik har framförts tidigare, senast i samband med förslagen i vårbudgeten som innebär att i stort sett alla EU-ersättningar nu utbetalas på fel kalenderår, dvs i stället för . Bakom vår kritik ligger följande. I skattemässigt hänseende förväntas lantbrukarna enligt god redovisningssed hantera EU-ersättningarna bokföringsmässigt, dvs ta upp dem som intäkt på det produktionsår de hänförs till, dvs 2004. Staten tillåter sig dock att hantera EU-ersättningarna kontantmässigt så att utgiften kan anpassas till det aktuella läget kontra statens utgiftstak. I andra EU-länder betalas EU-ersättningarna ut så snabbt som möjligt, dvs /december. Regeringens policy rörande utbetalningarna ger således svenska bönder en sämre konkurrenssituation jämfört med kollegorna i . Hanteringen i andra EU-länder visar att man där gör en nationalekonomiskt rationell bedömning, dvs man tar "hem" EU-pengarna så snabbt som möjligt och låter dem verka i den nationella ekonomin. Inom EU har det även tagits beslut om att möjliggöra en tidigare utbetalning () för den kompensation till mjölkbönderna som införts i samband med CAP-reformen. Detta har EU medverkat till eftersom man ser att lönsamhetsläget är pressat på den gemensamma EU-marknaden. Eftersom är en del av den gemensamma marknaden och tillämpar samma jordbrukspolitik som i andra länder är det mycket svårt att förstå varför den lägger förslag som går i den helt motsatta riktningen. Svenska bönder drabbas av extra räntekostnader vid en senareläggning av utbetalningarna. Jordbruket har i normalfallet stora utgifter i samband med amorteringar, räntor, investeringar m m. Det är ett anständighetskrav att kompensation utgår för dessa extra kostnader. En annan egendomlighet är att EU-ersättningarna i praktiken redovisas två gånger under det svenska utgiftstaket. En gång som avgift till EU och nästa gång när utbetalning sker i . Denna dubbelredovisning under utgiftstaket måste tas bort och EU-ersättningarna därmed redovisas utanför utgiftstaket. De EU-ersättningar som totalt sett skjuts påöver motsvarar ca . Denna summa motsvara hela arbetsinkomsten i svenska jordbruk. Vilken annan yrkesgrupp tvingas acceptera att arbetsinkomsten (lönen) inte betalas ut vid rätt tillfälle? Vi anser således att EU-ersättningarna skall utbetalas i och att erforderliga justeringar kring utgiftstaket och dess regelverk görs för att åstadkomma detta.
mot · GS02MJ377 · 2004-10-03 00:00:00 — Beslutsnivå för strandskyddet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om beslutsnivån för strandskydd samt övriga byggnadsärenden. Glesbygden måste överleva av egen kraft. Så uttrycker sig många som bor och arbetar eller driver företag i de s.k. tillväxtområdena i . Deras infrastruktur beträffande vägar, IT, järnväg, flyg och sjötransporter är ofta bra. Kollektivtrafiken fungerar skapligt och deras fastigheter ökar i värde. Denna service och inneboende ekonomiska trygghet är ofta beslutade och byggda av stora företag, stat/landsting eller kommun. Åtkomligheten är ofta god, samhällsservicen fungerar vad gäller skola, vård och omsorg. Bebyggelsen i tillväxtområden är ofta mycket sjönära och värdeökningen på investeringarna är goda för både privata hus, företagens fastigheter och kommersiella byggnader. I svensk gles- och landsbygd är vatten, djur och natur den tillgång som kan vara lockbete för att få nyetableringar och arbetstillfällen. Möjligheten att i dessa kommuner få utnyttja sin mark enligt den egna kommunens valda ombud och byggnadsnämnds ledamöters bedömning, är mycket begränsade och beslutsfattandet ligger långt bort från de berörda. Detta är odemokratiskt och bör omgående förändras i lagen om kommunalt självstyre. Även centralt beslutade meterantal för strandskyddet måste tas bort. I program Bo där du vill trycks det hårt på att beslutsfattandet i ärenden som, strandskydd, skoter, vandringsleder och liknade måste delegeras ner på nivå. Många kommuner i , , , , och norrut skulle förbättra sin egen skattekraft och överlevnadsförmåga om beslutsnivån inom byggnadsområdet (PBL) flyttades ner till de nivåer som i motionen är framförda som exempel. Strandskyddet är det viktigaste och det är bråttom. Generella metertal från vattendrag får inte gälla lika i hela . Det blir fel och obegripligt för markägare som tror påäganderätten samt för kommunala politiker som kämpar för att glesbygdskommunerna ska överleva av egen kraft. Ovanifrånperspektivet förlamar den lokala demokratin och skall alltid undvikas om möjligt. Subsidiaritetsprincipen bör gälla inom så många politikerområden som möjligt.
mot · GS02MJ382 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i strandskyddslagstiftningen som syftar till att strandskyddet skall utformas på nivå. Den nuvarande strandskyddslagstiftningen har rötter decennier tillbaka. Den har bidragit till att bevara värdefulla strandmiljöer från exploatering och därmed räddat dessa miljöer för det rörliga friluftslivet. Så bör det huvudsakligen vara även . Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas i exempelvis delar av eller i specifikt attraktiva kustområden runt är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade eller mindre attraktiva kustområden. I vissa fall är till och med strandskyddet ett hinder för att hela landet skall kunna utvecklas. Detta eftersom människor som söker nya livsmiljöer förhindras detta trots att det ibland finns strandsträckor som skulle räcka till hela kommunens befolkning. Målet måste vara att alla regioner skall kunna skapa tillväxt och utvecklas utifrån egna resurser och efter egna prioriteringar och beslut. Detta bör även vara en önskvärd utveckling såväl för landsbygden som för skärgården i dess helhet. Därför finns det anledning att överväga att reglerna rörande strandskydd skall utvecklas så att de blir mer flexibla och utgår från regionala och lokala värderingar och beslut. Ansvaret för utformningen av strandskyddet bör föras över till kommunerna och det generella förbudet att bygga i närheten av vatten bör avskaffas. Genom att kommunerna har ansvaret för utformningen av det lokala strandskyddet stärks det kommunala självstyret och möjligheterna att skapa fler attraktiva boendemiljöer både på landsbygden i inlandet och i skärgården. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ383 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att bör inleda en ny klimatkampanj . och föreslår att det, som en del av den svenska klimatstrategin, ska genomföras en ny satsning på klimatinformation till allmänheten. I en gemensam rapport till regeringen inför kontrollstationen om klimatstrategin föreslår de båda myndigheterna "en fortsatt klimatinformationssatsning för 2006-2008". Myndigheterna slår fast att "information och kommunikation med rätt fokus och övertygande argument kan bidra till att öka medvetenheten om vad som måste göras för att begränsa klimatpåverkan". De hänvisar också till mätningar som visar att den förra klimatkampanjen var mycket framgångsrik i att öka allmänhetens kunskap om växthusproblemet. Ändå föreslår myndigheterna, märkligt nog, att satsningen först ska starta . Det skulle innebära att den kompetens som byggdes upp under klimatkampanjen inte kan tillvaratas fullt ut. Ju som går, desto svårare, dyrare och tar det att återstarta en ny satsning på klimatinformation. Det blir också svårare att attrahera nu intresserade företagspartner i samverkansprojekt mellan staten och näringslivet avseende klimatinformation. I den framlagda budgetpropositionen slås dock fast att "Regeringen anser att bör vidmakthålla klimatinformationskompetensen inför kommandeklimatsatsningar". Detta bör säkerställas genom tydliga skrivningar i regeringens kommande regleringsbrev till att klimatkampanjen inleds .
mot · GS02MJ385 · 2004-10-02 00:00:00 — Djurskydd och vilda djur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstiftningen bör ändras så att skadade eller sjuka djur skall hjälpas, där såär möjligt. Vilda djur som påträffas tas i praktiken ofta om hand av privatpersoner, veterinärer och djursjukhus ideellt. Men i svensk djurskyddslagstiftning finns inga krav på att man ska hjälpa skadade eller sjuka djur för att minska deras lidande. Den finska lagstiftningen (nr 247/1996) skiljer sig från den svenska genom att den innehåller ett uttryckligt krav på att vilda djur som påträffas ska tas om hand. I lagens 14 § står det: Vilda djur som är sjuka, skadade eller annars i hjälplöst tillstånd skall hjälpas, om det är möjligt. Är djuret dock i sådant tillstånd att det är uppenbart grymt mot det att hålla det vid liv, skall djuret avlivas eller avlivningen ombesörjas. Allmänhetens rättsuppfattning i överensstämmer sannolikt mer med den finska lagstiftningen än den svenska. Den svenska lagstiftningen bör ändras, exempelvis efter finsk modell, så att det blir en skyldighet att hjälpa skadade vilda och sjuka djur.
mot · GS02MJ394 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att burhållning av hönor för äggproduktion skall förbjudas. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framförallt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2§) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4§). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. Enligt den svenska djurskyddslagen skulle värphönsen varit ute ur burarna 1999. De flesta är dock fortfarande kvar i burarna. De får aldrig se dagsljus, sträcka ut sig eller värpa naturligt. De stressas i burarna, hackar och drabbas av diverse åkommor på grund av den ohälsosamma miljön. Svensk djurskyddslag måste nu på allvar gälla även för hönorna.