ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju261 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar vad gäller ersättning till brottsoffer. Många medborgare drabbas av brott. Förutom den kränkning som det innebär att bli utsatt för brott och den påfrestning som en rättegång innebär, tvingas brottsoffer efter att de fått sitt skadestånd prövat av domstol, lägga ner omfattande arbete på att försöka få ut skadeersättningen från gärningsmannen eller via sitt eget försäkringsbolag, om man nu har en egen försäkring. För att brottsoffret skall kunna vända sig till krävs att han eller hon visar att gärningsmannen saknar utmätningsbara tillgångar. Därefter kan brottsoffret begära ersättning från myndigheten. gör sedan en självständig bedömning av skadeersättningens storlek. Detta förfarande är, när domstolarna har sakprövat skadeståndsyrkandet från brottsoffret, en onödig och författningsmässigt tvivelaktig metod. Det kan inte vara rimligt att en myndighet överprövar en lagakraftvunnen dom. Det enda rimliga borde vara att brottsoffret med en lagakraftvunnen dom kan vända sig till för att få ut den ersättning som domstolen dömt ut. Staten kan sedan regressvis kräva gärningsmannen på skadeersättningen. Genom att inte sakprövar de skadeersättningar som prövats av domstol och att brottsoffret inte tvingas visa att förövaren saknar utmätningsbara tillgångar kan processen förenklas och bli snabbare.
mot · GS02Ju263 · 2004-09-19 00:00:00 — Barns inflytande på rättsliga processer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla människor som berörs personligen i en rättslig process ges rätten att framföra sin åsikt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i gällande lagstiftning tydliggöra barnens rätt till inflytande enligt . Rättsprocesser är ofta upprivande. Trots det är det rimligt att alla människor som berörs av en process har möjligheten att komma till tals och framföra sin åsikt så att alla parter känner sig deltagande. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt har barn rätt att komma till tals i samband med rättsprocesser när det gäller deras personliga angelägenheter. Undersökningar visar att barn har litet inflytande i t.ex. ärenden som rör vårdnad, umgänge, adoption och namnbyte. Avgörande var faktorer som barnets ålder, lagreglernas utformning och processens karaktär. I vårdnadstvister redovisas inga uppgifter om barnens åsikter i mer än hälften av alla fall. Ett ökat deltagande kan noteras för barn . Det är dock inte en acceptabel inriktning att utelämna yngre barn dåäven deras åsikt skall framföras och även innefattas i målsättning och svensk familjerättslagstiftning. I praktiken ges inte yngre barn möjlighet att göra sig hörda och att utöva inflytande över de beslut som direkt berör dem. Arbetet med att öka barnens rätt i rättsprocesser kräver ett ökat samarbete mellan sociala myndigheter och domstolarna. Målet är givet att ge barnen rätt att komma till tals i alla ärenden som berör dem behöver tydliggöras i lagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ju264 · 2004-09-15 00:00:00 — Kriminalvårdens kostnadsansvar för rymningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kriminalvården skall ta det ekonomiska ansvaret för de kostnader som uppstår i samband med rymningar. ägde spektakulära rymningar från Hall- och Norrtäljeanstalterna rum. Rymningarna innebar ökade kostnader för polisen. kan vi bl a se att den grova brottsligheten ökar och att uppklarningsprocenten är alldeles för låg. Det råder brist på poliser, polisstationer stängs och alltfler upplever en otrygghet i samhället. Därför är det oacceptabelt att polisen skall betala för att de rymningar som sker från landets fängelser. Kriminalvården behöver förändras så att tiden då den enskilde är frihetsberövad används på ett konstruktivt sätt . Det innebär t ex möjligheter till studier och meningsfulla arbetsuppgifter, vård och behandling för missbruk, psykiska problem och sjukdomar och en planering i samarbete med andra aktörer inför den framtida frigivningen. En granskning som Rapport redovisade visar att kriminalvården inte drar några slutsatser av de rymningar som gjorts eller lär av sina misstag. Rymningar kan upprepas gång på gång innan åtgärder sätts in. I varannan rymning från slutna anstalter 2004 användes till exempel avbitartänger som ofta var stulna från fängelsets verkstäder. Metoden för fritagningen vid Norrtäljeanstalten, då en bil forcerade entrédörren, sades komma som en överraskning trots att denna metod även tillämpats vid Mariefredsfängelset. Det är kriminalvården som är bäst lämpad att kunna bedöma exemeplvis rymningsbenägenhet och att vidta erforderliga åtgärder för att rymningar inte skall se. Om kriminalvården får ta det fulla kostnadsansvaret för de intagna även vid rymningar kan detta vara ett incitament att både förhindra rymningar och även bygga upp en meningsfull verksamhet för de intagna.
mot · GS02Ju265 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bibehålla ett fungerande rättsväsende i hela . , vars domkrets omfattar stora delar av , är till ytan största domsaga med en yta om . Domsagan är och . Tingsrättens domkrets omfattar kommunerna , , , , , och med en sammanlagd folkmängd om ca 40 000 människor. Tingsrätten, som har sin kansliort i , har tre fasta tingsställen: , från , , från , och , från . Vid tingsställena hålls regelbundet huvudförhandlingar i brottmål och tvistemål samt förberedelser. I genomsnitt hålls förhandlingar en till och tingsställe. ligger visserligen i ett glesbygdsområde, varifrån fortsatt utflyttning ägt rum . Men detta har inte lett till någon påtaglig minskning av antalet mål. Situationen för har varit besvärlig, bland annat eftersom resurstilldelningen endast tillåter två domare, vilket i längden inte fungerar tillfredsställande. Men samarbetet mellan tingsrätterna i länet har utvecklats mycket positivt, vilket innebär att det vid behov går att "låna" domarkompetens tingsrätterna emellan. Vidare utför domstolarna gemensamma utbildningsdagar och får på det sättet utökad kännedom om varandra. Det är mycket angeläget att behålla . En nedläggning skulle innebära att befolkningen i fjällbygderna får till närmaste tingsställe. Detta kan inte anses som rimligt. Även människor i glesbygden måste känna att de bor i ett rättssamhälle, där de har tillgång till viktiga funktioner. Det har också funnits diskussioner om att lägga ned tingsrätten i , vilket också skulle vara synnerligen negativt. Skellefteåär en stor stad med ca 70 000 invånare och har behov av en egen tingsrätt. Framförallt därför att avståndet till närmaste tingsrätt, skulle bli orimligt stort. lades åklagarmyndigheten i ned och är åklagarmyndigheten i utan personal. Det innebär att den enda fungerande åklagarmyndigheten finns i . Detta är klart otillfredsställande, och det innebär de facto att minst en åklagare befinner sig på resa. Åtgärder måste sättas in för att säkerställa funktionen vid åklagarmyndigheten i . Vidare har polisen alldeles för litet resurser, framför allt i inland. Människor upplever otrygghet, och den personal som arbetar i exempelvis har svårigheter att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Det är synnerligen angeläget att regeringen uppdrar åt , och att ta sitt regionalpolitiska ansvar och avsätta resurser för en förstärkning av rättsväsendet i , vilket torde kunna ske inom befintlig ram om minskningar sker på exempelvis myndigheternas centrala administration.
mot · GS02Ju266 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett tingsställe i . Det är olyckligt att ska läggas ner. Personalen där har på ett tillfredsställande sätt kunnat fullgöra sina viktiga rättsskipande arbetsuppgifter. har varit en av effektivaste och bästa tingsrätter. Med tanke på de stora avstånden inom finns behov av tingsverksamhet även i . Jag anser att det är befängt att inte ha någon tingsverksamhet i med tanke på befolkningens storlek i inlandet och avståndet ut till kusten. Det kan inte vara rimligt att precis alla statliga verksamheter förläggs till kusten. Inlandet får allt sämre förutsättningar att överleva. Därför bör ett tingsställe inrättas i som en viss service, för rättssäkerhet och som ersättning för tingsrätten som avvecklas. I ska tingsstället vara kvar och det är mycket bra. Söderhamnsborna har betydligt närmare än Bollnäsborna till tingsrätt i såväl som . Därför bör Bollnäsborna inte eftersättas, utan ett tingsställe i bör därför inrättas.
mot · GS02Ju267 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen skall inrätta en rikstäckande personalpool som får rycka in och tjänstgöra på orter där det råder polisbrist. Kommuninnevånarna i flera av mindre kommuner känner oro för sin rättstrygghet. Företagarna känner oro för att utsättas för fler inbrott. drabbas företagare som haft många inbrott av svårigheter när de ska försäkra sina firmor. Detta gäller bland annat min egen hemkommun . Detta kan leda till att mindre kommuners befolkning flyttar till platser där de kan känna sig trygga. Kommunerna kan också förlora företag och arbetslösheten kan därmed öka. vore detta givetvis förödande för många av mindre kommuner. Polisen skulle kunna inrätta en rikstäckande personalpool som får rycka in och tjänstgöra på orter där det råder polisbrist. De poliser som vill delta i personalpoolen förbinder sig att på kort varsel flytta sin tjänstgöring till den ort som för tillfället behöver hjälp. De som ställer upp på att tjänstgöra i personalpoolen ska få extra lönetillägg och traktamente som är så väl tilltaget att det att lönar sig ekonomiskt att tjänstgöra i kommuner med polisbrist. Att tjänstgöra i en sådan här personalpool skulle till exempel kunna vara attraktivt för unga poliser som ännu inte bildat familj och därför har lätt att snabbt byta arbetsplats. Polisbristen i är ett känt faktum och om inget görs riskerar den att fåödesdigra konsekvenser. har antalet poliser på gator och torg minskat som brottsligheten ökat och blivit grövre. Särskilt drabbade är de mindre orterna i .
mot · GS02Ju268 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och Tierps tingsrätter i län skall bestå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för en jämnare arbetsbelastning mellan tingsrätterna. I budgetpropositionen går regeringen igenom län efter län och låter centraliseringsvågen slå sönder tingsrätt efter tingsrätt. finns åter län med bland de drabbade länen. och Tierps tingsrätter föreslås läggas ner. Lokalt förankrade domstolar med hög tillgänglighet och korta handläggningstider offras för fortsatt centralisering. Jag har tidigare både motionerat och haft interpellationsdebatter med justitieministern och påtalat den oro och frustration som människor känner i länet för hanteringen av tingsrätterna. Jag upprepar kraven i denna motion eftersom det finns all anledning till att beslutar att dessa tingsrätter inte skall läggas ner. I län finns endast tre tingsrätter och ett tingsställe kvar. Tingsrätterna är jämnt fördelade över länet på ett bra sätt. Det finns en i den södra delen av länet som betjänar , en i norr som betjänar samt ett tingsställe som betjänar samt en tingsrätt i mitten som betjänar med omnejd. Jag väljer ordet betjäna, för det är ett bra uttryck för vad de nuvarande tingsrätterna gör. Att lägga ner de mindre tingsrätterna är att slå söner ett samhällssystem för det påverkar så mycket mer än bara tingsstället . Det har effekter på all verksamhet i kommunerna. De har också en brottsförebyggande verkan genom att de yrkesgrupper som arbetar finns som en naturlig del i samhället. Inte minst såär även de lokala nämndemännen ovärderliga. De har såväl lokal- som personkännedom. Även detta försvinner när domstolarna centraliseras. har också uttalat att när man gör en översyn av domstolsväsendet så skall man beakta att tillgängligheten för domstolsväsendet skall vara god, att framtidens domstolsväsende skall vara attraktivt som arbetsplats samt att den geografiska samordningen med polis, åklagare och kriminalvård skall förbättras. Detta är skäl nog som talar för att de små tingsrätterna skall vara kvar. Istället för att lägga ner mindre tingsrätter borde man se över möjligheten att decentralisera verksamhet från de större och få en jämnare arbetsbelastning för hela domstolsväsendet. För län skulle man även se över möjligheterna till samarbete över länsgränserna såväl i söder mot som i norr mot . Det är av vikt att de mål som tingsrätterna har blir behandlade så snabbt som möjligt. En bättre spridning av arbetsuppgifterna till fler tingsrätter är en förutsättning för att detta skall vara möjligt.
mot · GS02Ju269 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av nämndemännens ersättning. Ersättningar till nämndemännen har ej ändrats och uppgår till per sammanträdesdag. har ingen höjning av arvodet skett, trots att samhället som helhet har förändrats drastiskt under dessa år. Även uppdraget som nämndeman har förändrats. Domstolarna arbetar oftast med hela arbetsdagar. För nämndemännen har detta inneburit en högre belastning, inte sällan med fler mål att ta ställning till under . betänkande "Framtidens nämndemän" (SOU 2202:61 ) omfattade bl.a. ersättning till nämndemännen. Kommittén anförde: "Det viktigaste målet att sträva efter när det gäller utformningen av nämndemännens ersättningsvillkor bör vara att ingen skall förlora ekonomiskt på att vara nämndeman. Vid sidan härav bör nämndemännen för sin insats komma i åtnjutande av ett arvode som även täcker en del omkostnader som kan uppkomma i anledning av uppdraget." Det finns skäl för att omgående höja nämndemännens arvode och i detta även inräkna förlorat inkomstbortfall från ordinarie arbete.
mot · GS02Ju270 · 2004-09-21 00:00:00 — Utbildning för att förhindra kvinnomisshandel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk utbildning för socionomer, polis, vårdpersonal och personal inom domstolsväsendet för att förhindra kvinnomisshandel. Hot och våld mot kvinnor är ett stort problem. I en nyligen gjord studie uppgav t.ex. av alla gifta kvinnor att de hade misshandlats. Detta visar att det inte bara är utanför hemmets dörrar som våldet breder ut sig utan kvinnor misshandlas även inom hemmets lyckta dörrar. Kvinnovåld kan inte accepteras utan nu måste det förebyggande arbetet för att minimera detta skärpas. Det finns god kunskap hur situationen ser ut i . Mycket tack vare det arbete som läggs ner vid Rikskvinnocentret i . Därifrån kommer även förslag om att utbildning på högskolenivå om detta samhällsproblem skulle förbättra situationen. Man måste arbeta förebyggande. Kunskap inom området borde även vara obligatoriskt för socionomer, polis, vårdpersonal och personal inom domstolsväsendet. Signalerna är tydliga från dem som arbetar intensivt på Rikskvinnocentret direkt med de misshandlade kvinnorna. Man framhåller att attityderna glädjande nog håller på att förändras i samhället, man nonchalerar inte problemet men det återstår mycket att göra. Det krävs en kontinuerlig utbildning av personer som möter misshandlade kvinnor i sin verksamhet. Många misshandlade kvinnor avstår från att anmäla sin situation av rädsla, och vårdpersonalen är inte alltid utbildad för att möta kvinnorna på rätt sätt. Kvinnorna känner sig därför ofta svikna och är rädda att berätta sanningen. Det behövs en satsning på utbildning om kvinnomisshandel dels för att förebygga och få kunskap om hur man möter konflikter, dels hur man vårdar dem som misshandlats.
mot · GS02Ju271 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheterna till att bättre sprida information om vad som är ett sexuellt övergrepp. Att vara en våldtäktsman är ett tabubelagt ämne, ofta försöker förövare förhandla bort ordet våldtäkt mot "ett dåligt sex" eller "jag förstod inte att hon inte ville". Men faktum är att det som för vissa varit ett dåligt sex eller ett så kallat missförstånd kan för offret vara en skräckfylld upplevelse som ger psykiska men för livet. Samhället har ett stort problem med hur de fall som polisanmäls hanteras. Att höra en polisutredare säga i TV att hon inte skulle råda sin egen dotter till att anmäla en våldtäkt eller ett grovt sexuellt utnyttjande på grund av den behandling hon skulle kunna få när hon kontaktar rättsväsendet är inte acceptabelt i ett rättssamhälle. Den allmänna bilden av män är att de är hormonstinna muskelpaket som inte kan kontrollera sitt beteende när en kvinna tar på sig en urringning eller blir berusad och beter sig utmanande, är bara ett exempel på hur den manliga dominerar. Att kvinnors omdöme ifrågasätts när hon hävdar att hon blivit sexuellt utnyttjad eller våldtagen, medan man ser mannen som ett oskyldigt offer borde vara straffbart. Även vi män vet skillnaden på rätt och fel och vi bör ta ansvar för våra egna handlingar. Dagens syn på männen är ett omyndigförklarande av en hel art och det är förnedrande för de flesta männen som varken våldför sig på kvinnor eller utnyttjar dem.
mot · GS02Ju273 · 2004-09-20 00:00:00 — Kostnadsansvaret för ordningen vid större arrangemang tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnadsansvaret för att upprätthålla ordningen vid större arrangemang. Överallt i förekommer allt större kommersiella arrangemang som fordrar stora insatser av polisen för ordning och säkerhet. Stora delar av de anslag polisen förfogar över går till bevakning av arrangemang där risken finns för sammanstötningar, trafikolyckor och större ordningsstörningar. Detta som arrangörerna omsätter stora summor genom inträdesintäkter, mat, ölutskänkning etc. En ideell förening behöver enligt ordningslagen inte betala för ordningshållningen. Men var går gränsen mellan en ideell förenings verksamhet och ren kommersiell verksamhet? En översyn bör därför göras för att få klarhet i kostnadsansvaret vid arrangemang som medför ökade kostnader för övervakning av ordningen.
mot · GS02Ju274 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge polisen möjlighet att beslagta preparat som används i berusningssyfte oavsett om de är narkotikaklassade eller inte. Många ungdomar använder livsfarliga preparat och drogar sig med. Preparat som inte ännu är narkotikaklassade. Vi vet hur det tog att narkotikaklassa GHB, nu heter drogerna i stället GBL och GB. Dessa droger står nu polisen maktlös inför. En ung Boråsares död för sedan tros bero på drogen GBL. Eftersom dessa droger inte är narkotikaklassade och också används till annan mer seriös verksamhet, som att ta bort klotter m.m., kan inte polisen beslagta dessa medel. Det har hänt att polisen ändå tagit hand om preparaten och sedan fått återlämna beslaget. Detta är inte rimligt. Polisen måste kunna beslagta preparat, även om de inte är narkotikaklassade, om de används i berusningssyfte. Vi kan inte avvakta till alla livsfarliga preparat som dyker upp och missbrukas blir narkotikaklassade.
mot · GS02Ju275 · 2004-09-22 00:00:00 — Anpassning efter avtjänat fängelsestraff tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre stöd för anpassning till samhället efter avtjänat fängelsestraff. Straffet är samhällets sätt att reagera mot att någon överträtt de gemensamma spelreglerna. För oss socialdemokrater handlar det dock inte på något vis om att samhället ska hämnas genom att kränka eller förnedra den som dömts för ett brott. Grundläggande principer om respekt för människovärdet ska gälla även inom kriminalvården. Att dömas till ett straff innebär att man blir berövad sin frihet antingen genom vistelse på en anstalt eller genom att man tvingas underkasta sig åtgärder inom frivården. Den tid som straffet varar måste användas för behandling som syftar till att den dömde inte ska återfalla i brott. Färre återfall innebär färre brott och färre brottsoffer. Men återfaller tyvärr fyra av tio som suttit i fängelse. Den andelen måste sjunka. En huvuduppgift för kriminalvården är att minska återfallen. En annan uppgift är att se till att brottslingar inte rymmer. Det är en grannlaga uppgift att ha säkra fängelser som man skall ge en bra och human behandling. finns en rad olika möjligheter till behandling inom kriminalvården. Intagna har möjlighet att studera eller arbeta innanför murarna. Det finns påverkansprogram som exempelvis syftar till att förändra brottsliga beteenden eller visa på en väg bort från missbruket. Dessa verksamheter är viktiga, men måste utvecklas ytterligare så att den som återvänder till samhället efter avtjänat straff ska ha bättre möjligheter att leva ett laglydigt liv. Den socialdemokratiska regeringen har inlett arbetet med att utforma en ny lagstiftning för kriminalvården. Ny lagstiftning ska ge möjlighet till en kriminalvård med ett ännu mer utvecklat behandlingstänkande. Detta är alldeles utmärkt men det räcker inte. Det behövs också ett utslussningsstöd ut i samhället efter fängelsevistelsen. Det går inte att börja ett nytt liv om man inte har bostad, utbildning eller arbete när man kommer ut. Även om man är drogfri och vill börja om sitt liv som en hederlig samhällsmedborgare fungerar det inte om man blir beroende av att "slagga på soffan hos före detta drogkompisar" som en intern uttryckte det, dåär man snart tillbaka igen i kriminalitet. Jag anser att vi förutom behandling och utbildning på fängelserna också måste satsa på utslussning. Det är viktigt att bygga upp ett samarbete med kommuner och sociala myndigheter då det gäller bostäder, med utbildningsanordnare och arbetsförmedling för att få utbildning eller arbete. Att stödja människor som avtjänat sitt straff och vill börja ett nytt liv utanför murarna är alldeles nödvändigt om vi vill minska antalet återfallsförbrytare. Detta måste kriminalvården ta ett större ansvar för.