mot · GS02A356 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I denna motion presenteras arbetsmarknadspolitik och partiets alternativa budgetförslag på utgiftsområdena 13 och 14. I särskilda motioner utvecklas partiets politik när det gäller äldre på arbetsmarknaden (2004/05:A353), lärlingsutbildning (2004/05:Ub440), arbetslöshetsförsäkringen (2004/05:A358), ett hälsosammare arbetsliv (2004/05:A354) samt om jämställdhet (2004/05:A352). Trots en god internationell konjunktur är arbetslösheten mycket hög. De sociala problem och det slöseri med mänskliga resurser som detta innebär är ytterst allvarliga. av arbetskraften, eller cirka 650 000 människor, är arbetslösa på något sätt eller vill arbeta mer. arbetsmarknadspolitik tar sin utgångspunkt i människans natur. Människan har ett inre behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Aktivt arbete och engagemang, oavsett om det är organiserat förvärvsarbete eller någon annan form av meningsfullt ansvarstagande för familj, vänner eller andra medmänniskor, är därför av största vikt. vill att det ska införas ett nytt mål för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken som innebär ökad andel arbetade timmar. Om man mäter antalet arbetade timmar omvandlat till heltidstjänster som andel av den arbetsföra befolkningen får man ett bra mått på hur den verkliga sysselsättningen är. Lika lön för likvärdigt arbete och jämställda lönevillkor för kvinnor och män ska gälla. Det är viktigt att det finns väl fungerande lagar mot all form av diskriminering i arbetslivet. Diskrimineringen av äldre på arbetsmarknaden måste motarbetas aktivt. Mobbning på arbetsplatsen måste aktivt bekämpas. Skyddet mot diskriminering av föräldralediga föreslås förbättras. För att kunna nå målet om arbete åt alla föreslås en rad åtgärder. AMS i nuvarande form avskaffas och en ny mindre myndighet inrättas. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder utförs av en mängd olika aktörer på så sätt att de får ersättning för lyckade placeringar av arbetslösa i arbete. Därmed sätts individen i centrum, kostnaderna reduceras och mångfald och valfrihet skapas för de arbetssökande. För att bryta långtidsarbetslösheten ges ett antal riktlinjer för hur aktivitetsgarantin bör utformas och en övergångsarbetsmarknad inrättas. Ett antal åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten föreslås, däribland införande av lärlingsutbildning. Flera olika förslag för att öka arbetsutbudet föreslås. De äldres situation på arbetsmarknaden måste förbättras och individuellt kompetenssparande bör inrättas för att främja ett lärande under hela livet. Slutligen föreslår vi ett antal åtgärder för att förenkla och modernisera arbetsrätten. 6Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken10 6.1Sverige mäter inte som andra11 6.2När sjukskrivningarna ökar, ökar sysselsättningen13 6.3AMS-politiken till vägs ände15 6.4Avsaknad av långsiktighet - exemplet anställningsstöd17 7Frihet och trygghet på framtidens arbetsmarknad18 7.1Ideologiska principer för arbetsmarknadspolitiken18 7.3En ny effektiv arbetsmarknadspolitik22 7.4Mer morötter i arbetsmarknadspolitiken24 7.6Nya förutsättningar för fler jobb26 8.1Jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden27 9Förenklad och moderniserad arbetsrätt34 9.1Enklare regelverk vid anställning med mera35 10.1Bättre möjligheter för äldre på arbetsmarknaden37 10.3Ta till vara invandrares kompetens40 11Ny modell för lönebildning46 11.1Strategi för en fungerande lönebildning48 13Anslagsförändringar för år 200452 13.1Översyn av AMS/AMV52 13.3Samhall och särskilda åtgärder för arbetshandikappade54 13.7Särskilda utbildningsinsatser med mera56 13.9Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering57 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nytt mål för sysselsättningen som utgår från antalet arbetade timmar och vad som i övrigt anförs om målen för arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny arbetsmarknadspolitik med individen i centrum, omställningspeng, mångfald och valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med jobbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långtidsarbetslösa och aktivitetsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en s.k. övergångsarbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställningsstödets storlek och regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de äldres situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet och diskriminering av föräldralediga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskrimineringslagstiftningens utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsarbetslösheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jobbguider och att ta till vara invandrares kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetskraftsinvandring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuellt kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medlingsinstitutets arbetsuppgifter och roll i lönebildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en moderniserad arbetsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning som tar ett samlat grepp kring arbetsrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en generell provanställningsperiod och att möjligheten till provanställning förlängs . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sympatiåtgärders och stridsåtgärders proportionalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en svensk handlingsplan för att genomföra de åtgärder mot arbetslöshet, vilka EU-länderna gemensamt kommit fram till. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besparingar och verksamhetsinriktning inom AMS/AMV. tillkännager regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag i ideella organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och lönebidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess utbildningsinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Delegationen till stöd för jämställdhetsintegrering. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och utgiftsområde 14 Arbetsliv med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag: Arbetsmarknad, utgiftsområde 13 Anslag, tusental kronor 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. -10 230 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Summa totalt för utgiftsområde 13 -11 445 000 Arbetsmarknad, utgiftsområde 14 Anslag, tusental kronor 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 24:3 Delegation till stöd för jämställdhetsint. Summa totalt för utgiftsområde 14 1Yrkande 14 hänvisat till SfU. med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. har ännu gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningskostnaderna ökar fortfarande kraftigt. Och för som går är läget allt dystrare på arbetsmarknaden. Den socialdemokratiska regeringen har erkänt att man misslyckats med att nå sitt mål att av befolkningen ska vara reguljärt sysselsatta 2004. bedömer () att den reguljära sysselsättningsgraden uppgår till , vilket betyder att regeringens mål underskrids med cirka 158 000 personer. Enligt KI:s beräkningar väntas sysselsättningen minska ytterligare . Målet om 4 procents öppen arbetslöshet har också i praktiken övergetts. var antalet öppet arbetslösa 248 000 personer eller av arbetskraften. Det är betydligt mer än regeringen räknade med . Ohälsomålet (halverat antal dagar med sjukpenning som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar 2003-2007 ska vara lägre än 2002) kommer inte heller att nås. () rapporterar att långtidssjukskrivningar minskar. hade 118 000 personer varit sjukskrivna än . Det är 14 800 färre än 2003. Bilden är dock inte så ljus som man först kan tro. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension/sjukbidrag) ökar. 56 000 fall som varat avslutades . Av dem gick närmare 30 000 i stället över till sjukersättning. De totala kostnaderna för sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter att öka. Problemen på den svenska arbetsmarknaden är större än vad den och dess stödpartier i vill erkänna. Det är till och med så att utvecklingen på arbetsmarknaden är ännu sämre än bedömningen i vårpropositionen. Den totala arbetslösheten, det vill säga den öppna arbetslösheten och alla som deltar i konjunkturpolitiska åtgärder, beräknas till av arbetskraften 2005. Långtidsarbetslösa, det vill säga personer som varit arbetslösa mer än , har ökat och utgjorde närmare en tredjedel av antalet arbetslösa . Den verkliga arbetslösheten. Personer i arbetskraften som saknar ett reguljärt arbete eller vill arbeta mer Arbetssökande heltidsstudenter 1) Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller som vill arbeta mer Övriga latent arbetssökande (risk för viss dubbelräkning) 3) Källa: SCB augusti, 2004 1) Denna grupp räknas i internationell statistik som arbetslös enligt en . 2) Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar. 3) Statistiken medger inte klara avgränsningar, men till de ovan angivna grupperna kan läggas huvuddelen av de icke heltidsstuderande personer som i AKU-statistiken räknas som latent arbetssökande samt de som uppger att de vill arbeta, men inte har sökt arbete den vecka AKU-mätningen genomförs, eller varit tillfälligt förhindrade att söka arbete. Antalet arbetade timmar minskar drastiskt. Arbetslösa, undersysselsatta och latent arbetssökande utgör tillsammans ett outnyttjat arbetskraftsutbud. Uttryckt i timmar uppgick det till i genomsnitt vilket motsvarar cirka 445 000 heltidstjänster. Det är en ökning av det outnyttjade arbetskraftutbudet med 65 000 heltidstjänster (). Socialdemokraterna når inte sitt mål om minst 80 procents reguljär sysselsättning enligt de egna kalkylerna, trots hög sjukfrånvaro som håller uppe sysselsättningstalen. Målet nås inte heller eller 2006. Den reguljära sysselsättningsgraden beräknas i stället minska från år år 2006, enligt KI:s prognoser. Jämfört med andra länder har vi i en relativt hög sysselsättning. Men när vi kommer till sysselsättning bland personer med utländsk bakgrund, utländska medborgare och utrikes födda är vi sämre än många jämförbara länder. , , , och är exempel på länder där sysselsättningen bland utländska medborgare och utrikes födda är högre än i . I var nästan 63 000 personer eller av befolkningen utrikes födda. Förvärvsintensiteten bland utrikes födda varierade mellan olika stadsdelar. I var förvärvsintensiteten endast strax . I var förvärvsintensiteten och i övriga stadsdelar var förvärvsintensiteten bland utrikes födda från upp till strax (Statistik om nr S 2003:11). Enligt (2002) är av de utlandsfödda beroende av socialbidrag, av de utlandsfödda saknar ett arbete, bara en tiondel av flyktingarna är självförsörjande och av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå jämfört av de svenskfödda. Antalet arbetslösa ungdomar ökar. 56 000 ungdomar i åldern är öppet arbetslösa, det är en ökning med 14 000 jämfört med för tvåår sedan. Dessutom är 69 500 ungdomar undersysselsatta och 72 700 latent arbetssökande, det vill säga personer utanför arbetskraften som velat och kunnat arbeta. Sjukkostnaderna fortsätter att öka. Vid en närmare granskning av den ökning av sysselsättningen som har skett är det intressant att analysera sysselsättningsmåttets två delkomponenter. Som sysselsatta räknas de som under mätveckan antingen är i arbete , eller som är tillfälligt frånvarande hela mätveckan. Summan av dessa två grupper utgör antalet sysselsatta. Det betyder att sysselsättningen påverkas både av hur många som faktiskt jobbar och av hur många som är frånvarande. Frånvaron beror i sin tur främst på hur hög sjukfrånvaron är. har sjukfrånvaron ökat kraftigt. Detta illustreras bland annat av att sjukskrivningarna i statens budget kostade 1998, medan slutnotan låg påöver . Det är viktigt att denna ökning analyseras och att krafttag vidtas för att stoppa en skenande ökning av sjukfrånvaron. Också antalet förtidspensionerade stiger kraftigt. Även detta måste analyseras och åtgärdas. Sysselsättningsökningen har främst kommit i de befolkningstäta delarna av landet. Den gynnsamma arbetsmarknadsutvecklingen återfinns i storstads- och universitetsregionerna och i delar av , medan arbetsmarknaden utvecklas sämre i skogslänen. Ett tydligt exempel på detta är den låga sysselsättningsgraden i invandrartäta områden som områden i samma kommun kan ha brist på arbetskraft. Det går med andra ord inte bra för hela . Vissa grupper, såsom äldre, unga och invandrare, är särskilt utsatta. Dessa grupper har ofta mycket långa inskrivningsperioder vid arbetsförmedlingarna och går mellan arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nästan var tredje arbetslös är det eller längre än för personer (, ). Denna utsatta grupp domineras av äldre (), arbetshandikappade, utomnordiska medborgare och korttidsutbildade inom tillbakagående yrken. Bristande språkkunskaper och en utbildningsbakgrund som av olika skäl inte värderas i är två viktiga förklaringar till den besvärliga situationen. En del av problemet kan också hänföras till felaktiga attityder. med Socialdemokraterna vid makten kan vi konstatera att inga av de mål som sattes upp har uppnåtts. har ännu gått utan att den socialdemokratiska regeringen har vidtagit några åtgärder mot de stora problem som finns på den svenska arbetsmarknaden. Sjukskrivningskostnadernas explosionsartade ökning har inte heller kunnat brytas. Och för som går är läget allt dystrare på arbetsmarknaden. anser att den socialdemokratiska regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken inte är ändamålsenliga. Ökade förtidspensioneringar och skenande sjukskrivningar har aktualiserat frågan om att sätta upp nya mål för politikområdet, mål som bättre beskriver verkligheten än dagens sysselsättningsmål. Den ensidiga fokuseringen på den öppna arbetslösheten invänder vi också emot. Detta har inneburit att sjukförsäkringssystemet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder dolt de verkliga problemen på arbetsmarknaden. måste fokus ligga på antalet verkligt arbetade timmar (Se avsnitt 7.2. 6Kritik mot den nuvarande arbetsmarknadspolitiken De flesta bedömare, inklusive , konstaterar att vi nu befinner oss i en konjunkturuppgång. Ändåär den svenska ekonomin inte tillräckligt stark för att sysselsättningen ska öka. uppgick den öppna arbetslösheten till , enligt () arbetskraftsundersökning. I absoluta tal är det 7 000 personer fler som är arbetslösa nu jämfört med augusti månad . Antalet som är placerade i arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår till 104 000 personer, cirka 30 000 fler än . Det gör att det så kallade obalanstalet, öppet arbetslösa plus deltagare i åtgärder, uppgår till . Nedanstående figur visar hur den öppna arbetslösheten nu stiger kraftigt. Arbetslösa i procent av arbetskraften, 1992-2004 6.1Sverige mäter inte som andra1 Hur hög är egentligen den öppna arbetslösheten i ? Siffrorna skiljer sig en hel del beroende på om man väljer att titta på statistik från EU:s statistikmyndighet, , eller på statistik från . För det första skiljer sig de svenska och europeiska kriterierna åt för vem som är arbetslös. EU-kriterierna - enligt - för att vara arbetslös är att en person måste vara utan arbete under referensveckan vara tillgänglig för arbete räknat från referensveckans slut aktivt ha sökt arbete . För att räknas som arbetslös i Arbetskraftsundersökningen (SCB) måste en person uppfylla tre kriterier: vilja ha ett arbete kunna ta ett arbete räknat från referensveckans slut aktivt ha sökt arbete . Förutom EU-kriterierna för att räknas som arbetslös, måste man i således först ha svarat "ja" på en fråga om man velat ha jobb under referensveckan. Eftersom det alltsåär svårare att "kvalificera sig" som arbetslös i torde detta medföra ett färre antal arbetslösa och därmed fler personer utanför arbetskraften, jämfört med EU-statistiken. Enligt EU räknas en person som arbetslös om han/hon hittat ett jobb som börjar senare än högst från referensveckan. Här är strängare med en tidsgräns . Det innebär att den som sökt ett jobb och blivit erbjuden anställning med början om exempelvis efter mätveckan i räknas som arbetslös . Om man däremot fått ett jobb som börjar från mätveckan och om man inte sökt jobb hamnar man i kategorin "ej i arbetskraften". Den svenska definitionen medför att fler personer hamnar utanför arbetskraften, och därmed inte räknas som arbetslösa, jämfört med definition. Ytterligare en grupp som räknas som sysselsatta i är de heltidsstuderande som söker jobb. Det gör de dock inte i statistik. Den svenska definitionen ger ett relativt arbetslöshetstal som är lägre (cirka en procentenhet ) jämfört med den europeiska definitionen. I absoluta tal handlar det om cirka 20 000 personer. Den nytta vi har av den officiella svenska sysselsättningsstatistiken är alltså begränsad till att tyda trender. Men när vi ska jämföra oss med andra duger inte den svenska statistiken, i stället måste vi använda oss av statistik. har, som vi ser i tabellen ovan, en lägre öppen arbetslöshet än genomsnittet i . Flera länder har dock en betydligt lägre öppen arbetslöshet än . I de flesta av EU-länderna sjönk dock arbetslösheten , i ökade den med nästan en procentenhet. De länder som främst bidrar till att dra upp den genomsnittliga arbetslösheten i EU-området är stora länder som och som har stora ekonomiska problem, samt några av de nya EU-länderna som fortfarande lider av sviterna under diktatur. En förklaring till att den öppna arbetslösheten i är lägre än i flera andra EU-länder är den höga sjukfrånvaron i . Till skillnad från andra länder finns i inte någon bortre gräns för sjukskrivningarna. Först vid förtidspensionering lämnar den sjukskrivne sjukskrivningsstatistiken. I andra länder finns ett definitivt slutdatum för sjukskrivning. För den sjukskrivne väntar sedan antingen omskolning till annat arbete, förtidspension om arbetsförmågan är helt borta eller öppen arbetslöshet (se exempelvis Den svenska sjukan, /RFV 2002). De 104 000 svenskar i olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder utgör av den svenska arbetskraften. Följande program och åtgärder befinner sig dessa personer inom: Arbetsmarknadsutbildning inkl. förberedande utbildning Särskilt anställningsstöd, inom aktivitetsgarantin Kommunalt program, ungdomar Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning och platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Till detta kommer 60 982 personer i olika program för arbetshandikappade (lönebidrag, OSA och )(AMS, ). 6.2När sjukskrivningarna ökar, ökar sysselsättningen När människor som är arbetslösa får sjukvikariat är det rimligt att de räknas som sysselsatta de arbetar. I den svenska statistiken räknas dock både de som innehar ett sjukvikariat och de som är sjukskrivna som sysselsatta. Sjukpenningdagarna har ökat från 48 miljoner dagar 1997 till över 110 miljoner dagar 2003. Dessa sjukpenningdagar står alltså för en stor del av den ökade sysselsättningen i . Den i statistiken registrerade sysselsättningsökningen innebär dock inte att vi arbetar mer i . Den stagnation, eller tillbakagång, som råder på den svenska arbetsmarknaden sedan Socialdemokraterna kom till makten symboliseras bäst genom det så kallade "olyckstalet". "Olyckstalet" 1994-2004. Total kostnad för arbetslöshet, sjukskrivning och förtidspension (aktivitetsersättning), miljarder kronor Källor: Prop. 2003/04:100 (utgiftsområde 10 och 13) och för : , Budgetprognos nr 5, 1994/95, samt Statens finanser 1995. Beloppen för är regeringens prognos i vårpropositionen. I om konjunkturläget finns en tabell som visar hur många individer som just nu är beroende av sociala bidrag i olika former. efter 1990-talets djupa lågkonjunktur lever fortfarande 1,1 miljon personer i arbetsför ålder på sociala ersättningar. Det är ungefär lika många som 1993. Det är till detta skattepengarna går. Det är här det svarta hålet finns i den av Socialdemokraterna administrerade ekonomin. Sociala ersättningar, 1990-2004, , helårsekvivalenter, tusental 6.3AMS-politiken till vägs ände sätt att fungera har en hel del övrigt att önska. Brister i styrsystemen, omfattande byråkrati och oklar rollfördelning på flera områden är exempel på detta. har den nya Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IFA), bland annat i en redovisning till (), riktat skarp kritik mot hur AMS myndighetsutövning med anledning av a-kassan fungerar. () har kommit med en rad forskningsresultat som bör leda till eftertanke vad gäller synen på traditionell svensk arbetsmarknadspolitik. En sammanfattning av forskningsläget vid IFAU och andra institutioner säger följande om situationen i den svenska arbetsmarknadspolitiken: - Generellt sett är sökaktiviteten bland de arbetslösa låg. Den är inte nämnvärt högre bland dem med arbetslöshetsersättning än genomsnittet. Den näst intill upphör vid placering i program, vilket kan medföra inlåsning. Den verkar dock . Detta trots att den arbetslöses "jobb" just är att söka jobb. - I aktivitetsgarantin vet av deltagarna att de har en handlingsplan. Närmare hälften träffar sin handledare mindre än en gång . Deltagarna minskar sitt geografiska och yrkesmässiga sökområde. Detta trots att själva idén med aktivitetsgarantin är att de arbetslösa ska få en personlig handlingsplan med förstärkt stöd av en arbetsförmedlare. - Utländska studier har tidigare pekat på risken för att arbetslösa anpassar sig till ett bidragsberoende och slutar söka jobb. Ur detta kan det uppstå så kallade arbetslöshetskulturer. Där upplevs inte individuell arbetslöshet som så plågsam, eftersom alla kamrater ocksåär arbetslösa. Svenska evidens antyder nu detta mönster bland arbetslösa ungdomar i . De ungdomar som bor i ett område med hög arbetslöshet har i genomsnitt längre arbetslöshetsperiod jämfört med liknande ungdomar som bor i ett område med låg arbetslöshet. Detta trots alla satsningar på AMS och särskilda insatser för invandrare och ungdomar, som anses ha högre risk för att hamna utanför arbetsmarknaden. - har stora brister i styrsystemen, omfattande byråkrati och oklar rollfördelning på flera områden. Regeringen konstaterar själv i en skrivelse (2000/01:142 organisation) att styrningen i verket inte fungerar på ett bra sätt. Detta trots att arbetsmarknadspolitiken varit en prioriterad fråga för regeringen.