ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fö226 · 2004-09-30 00:00:00 — Nationell fond för naturkatastrofer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att starta en fond för naturkatastrofer. har det hänt igen! Även går till historien som en sommar som kom att drabba ett område i landet med stora översvämningar. var det som drabbades. till dags datum har drabbats av flera långvariga och kraftiga regnperioder och häftiga åskskurar, med enorma översvämningar som följd. Många vägar, järnvägar, broar, vattenledningar, elcentraler, privata fastigheter m m har drabbats av stora skador. Enligt klimatexperter kommer vi att drabbas av flera nederbördsperioder, liknande den som vi redan upplevt . Det är ibland närmast skrämmande scenarier som klimatforskarna skissar på för framtiden. Det är med stor oro som vi kan följa alla de orkaner och tyfoner som drabbar andra länder. Vi kan också i känna av en del efterdyningar av de orkaner som dragit fram så kraftigt över Västindiska öarna och . En del andra länder har garderat sig mot liknande naturkatastrofer genom att bygga upp nationella katastroffonder (ibland kallad naturskadefond). Länder som kan nämnas är , , , och . bör också utreda möjligheten att starta en naturkatastroffond (alt. naturskadefond), som ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. De översvämningsskador som olika kommuner har drabbats av har inneburit mångmiljonbelopp i reparationskostnader. Staten har visserligen gått in med delvis av kostnaderna, men kommunerna har själva fått ta skattepengar som varit öronmärkta till andra utgifter inom kommunens budgetramar. och reparationskostnader har staten stått för. Det innebär att alla skattebetalare i landet får betala reparationerna efter översvämningar och skyfall. När det gäller skador på kommunala verksamheter så får kommunerna själva stå för kostnaderna. Det innebar att det är kommuninnevånarna själva som kommer att få höjda avgifter och enbart kommunens innevånare drabbas av högre kostnader för de skador som naturkrafterna orsakar. Alltså: Skador på vägar och järnvägar betalas av alla skattebetalare, andra skador får invånarna lokalt stå för. Är det rättvist? Det kan inte vara rimligt att enskilda kommuner ska drabbas av dessa extra kostnader till följd av naturens nyckfullhet. Lokala oväder är inte en fråga för den lokala ekonomin. Följden blir att mindre pengar finns till skola och äldreomsorg. För att skapa rättvisa över hela landet bör regeringen utreda möjligheten att starta en fond som kan utnyttjas vid naturkatastrofer och den ska bl.a. täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. En fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas.
mot · GS02Fö229 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande åtgärder mot översvämningar. Den gångna sommaren drabbades bland annat delar av av omfattande översvämningar. är ett exempel på drabbade områden. Vi kan konstatera att räddningsarbetet fungerade bra. Det är tillfredsställande att vi uppenbarligen har en väl fungerande räddningsorganisation vid den här typen av krislägen. Det hindrar dock inte att det finns anledning att göra en noggrann utvärdering av det inträffade och överväga åtgärder. Vi vill i den här motionen peka på några angelägna punkter. En fundamental fråga är ansvarsfördelningen. Det gäller till exempel ansvaret för vattennivån i reglerade vattendrag. Som inte minst kunde noteras när det gällde Lagans avrinningsområde är ansvarsfördelningen oklar. Det räcker inte att ett kraftbolag kan hänvisa till en vattendom, som dessutom ofta är gammal. Vi menar att räddningsledaren måste fåökade befogenheter. Om detta sker behöver kanske i vissa fall vattendomen inte ändras. Det är dock angeläget att se över vattendomarnaoch på vilket sätt dessa är relevanta . Man kan också ifrågasätta om de som har ansvaret för dammarna har tillräcklig utbildning för att hantera en översvämningssituation. Att ansvarsfrågan tydliggörs blir än viktigare om det som handlar om insatser som har räckvidd över länsgränserna.De regler om vattenleder som diskuteras inom ramen för EU måste få en starkare lokal förankring. Men också andra har ett ansvar. Det gäller försäkringsbolagen som måste ta ett större ansvar för att till exempel analysera risken för översvämning när det blir aktuellt att bebygga ett område. Det kan gälla sådant som skyddsutrustning vid fastigheten. Här måste även fastighetsägarens skyldigheter analyseras. Översvämningsrisken måste i ökad grad beaktas i den kommunala planeringen. Strävan att bygga i attraktiva lägen måste ställas mot den risken. Här kan bland annat det material som tillhandahåller användas mera än vad som är fallet .
mot · GS02Fö230 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hitta en permanent lösning vad gäller organisation. Så här skrev vi i motion 2003/04:Fö229: har en betydelsefull roll i vårt lands sjöräddning. Vi lyfter särskilt fram ett par exempel där Stridsbåt 90 nu används som räddningsbåt. Verksamheten vid räddningsstationen på ett talande exempel och av stor betydelse för i . För del är den sjöräddningsbåt, som är placerad på , av stor betydelse för säkerheten och tryggheten för sjöfarande i området runt . har lånat båtar av försvaret mot att svarar för underhållet av båtarna. Men upphör denna möjlighet. Från och med den tidpunkten ställs krav på full kostnadstäckning. Vi menar att det vore mycket olyckligt om i bokstavlig mening livsviktiga insats därmed riskerar att omintetgöras. Det kan inte vara rimligt att detta görs till en intern fråga för Försvarsmakten. Här krävs det att regeringen ingriper och söker hitta en lösning som gör det möjligt för att också i fortsättningen bedriva sitt framgångsrika arbete. Vi kan konstatera att denna viktiga fråga tyvärr är olöst. bör ge regeringen till känna att det nu är angeläget att skyndsamt hitta en långsiktig, permanent lösning som innebär att båtarna överförs till .
mot · GS02Fö235 · 2004-09-23 00:00:00 — Inrättandet av en miljöfond tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att skapa en miljöfond. har vi fått uppleva ett antal miljökatastrofer i vårt land. Det senaste exemplet var i , . När dessa katastrofer inträffar drabbas många enskilda människor och kommuner. Inte sällan pågår rättsprocesserna, om ansvarsfrågan och vilken ekonomisk ersättning de drabbade ska få, . En situation som är mycket arbetsam för alla inblandade. Därför är behovet stort av en miljöfond som tillfälligt kan ersätta kostnaderna i samband med miljökatastrofer, fram till dess att rättsprocessen är klar och ansvarsfrågan utredd.
mot · GS02Fö250 · 2004-09-24 00:00:00 — Utvärdering och åtgärder efter sommarens översvämningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering och åtgärder med anledning av sommarens översvämningar. Den gångna sommaren drabbades bland annat delar av av omfattande översvämningar. och var två av de drabbade kommunerna. Glädjande nog fungerade räddningsarbetet bra genom goda insatser av exempelvis hemvärnet. Det finns emellertid anledning att göra en noggrann utvärdering av det inträffade och överväga åtgärder. Vi vill i den här motionen peka på några angelägna punkter. En fundamental fråga är ansvarsfördelningen. Det gäller till exempel ansvaret för att reglera vattennivån i dammar. Det räcker inte att ett kraftbolag kan hänvisa till en vattendom, som dessutom ofta har åtskilliga år på nacken. Vi menar att räddningsledaren måste fåökade befogenheter. Om detta sker behöver kanske i vissa fall vattendomen inte ändras. Det är dock angeläget att se över vattendomarnaoch på vilket sätt dessa är relevanta . Man kan också ifrågasätta om de som har ansvaret för dammarna har tillräcklig utbildning för att hantera en översvämningssituation. Att ansvarsfrågan tydliggörs blir än viktigare om det som handlar om insatser som har räckvidd över länsgränserna.De regler om vattenleder som diskuteras inom ramen för EU måste få en starkare lokal förankring. Men också andra har ett ansvar. Det gäller försäkringsbolagen som måste ta ett större ansvar för att till exempel analysera risken för översvämning när det blir aktuellt att bebygga ett område. Det kan gälla sådant som skyddsutrustning vid fastigheten. Här måste även fastighetsägarens skyldigheter analyseras. Översvämningsrisken måste i ökad grad beaktas i den kommunala planeringen. Strävan att bygga i attraktiva lägen måste ställas mot den risken. Här kan bland annat det material som tillhandahåller användas mera än vad som är fallet .
mot · GS02Fö251 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att förebygga och ersätta skador vid naturkatastrofer. Det finns ingen statlig katastroffond eller liknande i . De summor som staten via betalar ut till landets kommuner avser oförutsedda kostnader för de enskilda räddningstjänsterna. Kommunerna svarar själva för katastrofberedskapen. Återkommande översvämningar och ras till följd av ogynnsamma väderförhållanden har inneburit omfattande skador för såväl kommuner, näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Försäkringsbolagen ersätter privatpersoner för skador på hus och lösöre. Dock får den enskilde betala en relativt hög självrisk. Förutom självrisken tillkommer skador på t.ex. uthus och tomter som den drabbade får betala själv. saknas också resurser för att återställa t.ex. enskilda vägar. För näringsidkare innebär översvämningar inte bara synliga skador utan också ett avbrott i verksamheten som kan bli kännbart. Vi har under en rad år fått uppleva extrema väderförhållanden och skador till följd av dessa. Isolerade samhällen, vattenfyllda hus och förstörda vägar och broar har tyvärr blivit en återkommande syn. Vi kan också konstatera att vissa delar i landet är mer exponerade än andra. Det bör finnas en större beredskap för den här typen av händelser, både vad gäller förebyggande insatser och beträffande ersättningar till såväl kommuner som till enskilda. En översyn med denna inriktning bör genomföras. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GS02Fö253 · 2004-09-30 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt uppställning: Anslag (tkr) Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med styrkor motsvarande en egen "battlegroup". Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. Vi kommer att avvisa regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. De två anslagen till det militära försvaret förstärks i enlighet med tabellen ovan. Någon fördelning mellan de två anslagen 6:1 och 6:2 görs ej.
mot · GS02Ju2 · 2004-09-17 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:156 Skärpta regler mot penningtvätt avslår förslaget om att fotografi skall registreras och bevaras efter besök på kasino. I kasinolagen finns beslut om att den som besöker ett kasino ska fotograferas och att fotot ska förvaras innan det sorteras bort. Det är en lag som jag är mycket tveksam till eftersom den kan hämma spontanbesök vid kasinona. Det borde räcka med att man legitimerar sig när man löser inträde. I kasinolokalerna finns kameraövervakning som registrerar allt som händer i lokalen. Personalen kan se om någon handskas med stora penningsummor, och vi vet att det redan förekommit att personalen tagit kontakt med en del besökare och diskuterat om de har drabbats av spelberoende. De har därmed också möjlighet att se om någon person kan anses hålla på med penningtvätt. Det är förmodligen färre personer som går till ett kasino för att hålla på med brottslig verksamhet än det antal personer som besöker kasinot vid ett fåtal tillfällen, eller som avstår från att besöka kasinot för att de upplever det obehagligt att bli registrerade med foto som bevaras , enligt lagen . Av den anledningen anser jag att det inte är befogat att förändra lagen så att fotot ska bevaras .
mot · GS02Ju201 · 2004-09-16 00:00:00 — Efterlevandes rätt till målsägarbiträde beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen att en ny bestämmelse av följande lydelse införs i 1 a § lagen (1988:609) om målsägandebiträde: "Har efterlevande make, sambo, bröstarvinge, fader, moder eller syskon till någon som dödats genom brott med hänsyn till sina personliga förhållanden eller andra omständigheter behov av ett målsägandebiträde skall ett sådant biträde förordnas när förundersökningen har inletts. För ett förordnande enligt denna paragraf gäller i övrigt samma bestämmelser som för ett målsägandebiträde åt en målsägande." Rätten till målsägandebiträde bör utvidgas till att avse även vissa efterlevande som inte direkt intar målsägandeställning. En utveckling mot fler målsägandebiträden för efterlevande, till exempel i den s.k. Stureplansrättegången, i rättegången efter morden i och i brandrättegången i , är rimlig. Utvecklingen går också hand i hand med den utveckling som skett i rättspraxis vad gäller närståendes rätt till ersättning för psykiska besvär som utgör personskada. Det är rimligt med en utveckling mot att även de närstående till ett brottsoffer är att betrakta som indirekta brottsoffer och att de därmed också har rätt till stöd och hjälp. Jag föreslår mot denna bakgrund att beslutar att 1 a § lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall lyda: "Har efterlevande make, sambo, bröstarvinge, fader, moder eller syskon till någon som dödats genom brott med hänsyn till sina personliga förhållanden eller andra omständigheter behov av ett målsägandebiträde skall ett sådant biträde förordnas när förundersökningen har inletts. För ett förordnande enligt denna paragraf gäller i övrigt samma bestämmelser som för ett målsägandebiträde åt en målsägande."
mot · GS02Ju202 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny strategi för hur stödet till brottsoffer skall utformas. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948) att brottsoffrens delaktighet i rättsprocessen bör öka i enlighet med vad som anförs i motionen. En viktig del av förtroendet för hur ett rättssamhälle ser ut och hur det utvecklas är hur samhället ser på och behandlar brottsoffer. Den absolut viktigaste grunden för brottsoffrens ställning är hur brott beivras och brottslingar lagförs och döms. Självfallet behövs också stöd och skydd för brottsoffret, en attitydförändring, ökad kunskap och ett utvecklat samarbete. En överslätande och förstående attityd gentemot brottsoffret kan aldrig helt ersätta det samhälleliga stöd som faktiskt uttrycks genom att rimliga straff skall följa på begångna brott. För ett bra arbete med att stärka och stödja brottsoffer behövs ett kraftfullt, rättvist, förutsägbart och pålitligt rättsväsende. På denna avgörande punkt har den socialdemokratiska politiken under framför allt varit förödande. Brottsoffren har inte bara känt sig kränkta av brottet, utan även och kanske ännu mer av samhällets tydliga ointresse för offret och förstående fokus på brottslingen och dennes behov och önskningar. Det är därför viktigt att dagens åtgärder blir konkreta och påtagliga och att de inte bara handlar om prat och en klapp på axeln. Vi måste i det svenska rättssamhället nu göra upp med det förflutna och ge brottsoffren och deras anhöriga ett rejält och ärligt stöd. I en strategi för att arbeta med brottsofferfrågorna måste därför ett mycket tydligt samhälleligt ställningstagande för brottsoffret och mot brottslingens gärning finnas med. I strategin måste också ett helt nytt och bejakande synsätt på ersättningar och skadestånd till brottsoffer anläggas, utan att vi för den skull behöver få en amerikaniserad skadeståndsrätt. Dessutom måste lagstiftningen utformas så att brottsoffer i större utsträckning kan påräkna andra människors stöd vid och efter brott. Jag har till exempel i en annan motion föreslagit att underlåtenhet att bistå nödställd skall kriminaliseras. Det är viktigt att på alla sätt öka brottsoffrens känsla av trygghet, som det är angeläget att se till att de känner sig delaktiga i den aktuella rättsprocessen. är det mycket vanligt att åklagare varken träffar eller talar med målsäganden innan huvudförhandlingen äger rum. Det borde ankomma pååklagaren att ta initiativ till ett informationssamtal med målsäganden. I detta samtal borde bland annat ingå att förklara rättsprocessen och de olika aktörernas roller. Mot den bakgrunden föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare förändringar i förundersökningskungörelsen (1947:948) i syfte att öka brottsoffrens delaktighet i rättsprocessen.
mot · GS02Ju203 · 2004-09-17 00:00:00 — beslutar om en översyn av bestämmelserna för innehav och förvaring av skjutvapen. Enligt uppgift har vissa polismyndigheter utfärdat vapenlicenser utan att ange de nya krav för vapenförvaring som gäller enligt beslut som fattats av med giltighet . De aktuella fallen avser förvaring av vapen hos föreningar (FAP 556-2) och hos enskilda (FAP 551-3). Bestämmelserna i ovanstående författningar anstaltar om sanktion för den/dem som inte uppfyller kraven. Skytteföreningar och enskilda har framfört att det har funnits brister i förankringsarbetet av de nya bestämmelserna som har inneburit en avsevärd skärpning av gällande rätt med betydande negativa konsekvenser för enskilda och ideella föreningar. Bestämmelser om rätt att inneha vapen finns också bland annat i vapenförordningen.
mot · GS02Ju204 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av särskilt straff för drograttfylleri med en höjning av straffskalan till fängelse. Polis och åklagare beskriver drograttfylleri som ett allt större problem. Enligt uppgift finns det en hård kärna av kriminella missbrukare som struntar i lagen och anser att de har rätt att köra. Ute i trafiken är drogmissbrukarna mycket farliga och det inträffar ofta allvarliga olyckor som en följd av deras framfart. Enligt uppgift är det grovt kriminella, som inte är rädda för att bli rapporterade av polisen, som står för en stor del av denna brottslighet. Drograttfylleriet försvinner ofta bland andra brott som de åtalas för och ger i praktiken inte så stor effekt på straffet. Rättsvårdande myndigheter har länge efterlyst en tydlig markering från samhällets sida att drograttfylleri är farligt. Jag anser att man borde kunna döma till särskilt straff för drograttfylleri där en höjning av straffskalan till fängelse skulle innebära en möjlighet att begära dem som begår brotten vanemässigt häktade. Detta skulle i sin tur innebära att man kunde bryta kedjan av upprepade drograttfyllerier.
mot · GS02Ju205 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra och effektivisera utredningar av miljörelaterad brottslighet. Utredningar om miljöbrottslighet har en lång, problemfylld historia. Komplicerad lagstiftning, som dessutom har varit spridd i många olika lagar, och svårigheter att koppla miljöbrotten till en definierad gärningsman är delar av problembilden. innebär nya sanktionsmöjligheter av vilka vissa skall prövas rättsligt. Antalet miljöåklagare har ökat något, men åklagarväsendet har framfört att antalet åklagare som arbetar med miljöbrott är för få. Man klarar inte av att hålla balanserna och antalet utredningar där beslut i åtalsfrågan inte har tagits växer. Enligt BRÅ:s rapport för 1998-2000 har anmälningarna femdubblats, medan antalet ärenden som lagförs är mycket litet. Utredningarna är dessutom spridda på flera myndigheter. Antalet konstaterade miljöbrott har inte varit en bristvara utan fastmer antalet ärenden som har gått till åtal. Resurser är en del av problemet men också metodutveckling i utredningsarbetet och den centrala frågan om vem som skall utreda denna misstänkta brottslighet. Utredningar bedrivs vid de lokala polismyndigheterna och vid . Åtgärder i syfte att säkerställa att rättsprocessen i miljöbrottmål förbättras krävs. Dessa åtgärder kommer att beröra hela rättskedjan och kommer att omfatta kompetensutveckling av personal, organisationsförändringar och resurser till verksamheten.
mot · GS02Ju206 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en enhetlig organisation för när det gäller bekämpande av ekonomisk brottslighet. Den "svarta" oredovisade sektorn av den svenska ekonomin har återigen kommit i fokus. Bedömningarna om hur stor sektorn är varierar, men de flesta indikerar en omfattning som är betydligt större än . Utredning av ekonomiska brott är en komplicerad och svår process som kräver stor kompetens och kunskap hos ett antal rättsvårdande aktörer i samverkan. Denna insikt ledde fram till att bildades . Åklagare och poliser samlokaliserades på försök i de tre storstadslänen. Till detta kommer inrättandet av särskilda skattebrottsenheter med som huvudman. Förundersökningsledningen vid dessa enheter sker via . I övriga delar av landet bedrivs verksamheten traditionellt via polisdistriktens ekorotlar och särskilda ekoåklagare hos åklagardistrikten. Framtiden för har belysts i olika utredningar. Vissa utredningar är klara och kommer förmodligen att resultera i ett antal förslag till förändringar. Det finns ett område där behovet av en förändring är uppenbart. Ekobrottsbekämpningen i behöver en enhetlig organisation för att bättre kunna använda de resurser som finns, för ett effektivt utnyttjande av underrättelseinformation, för att bättre ta till vara den samlade kompetens inom ekobrottsområdet som finns i och för att få en enhetlig kompetensutveckling av all berörd personal. Detta kan ske genom att försöket med ekobrottsmyndigheter i de tre storstadslänen permanentas och beslut tas om att verksamhet skall omfatta hela landet. I detta sammanhang är det viktigt att se över huvudmannaskapet för samtlig personal på myndigheten.
mot · GS02Ju207 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar och preciseringar i 11 kap. . Den ekonomiska brottsligheten i omsätter stora ekonomiska värden och är ofta kopplad till annan kriminell verksamhet. Bedömningarna om hur stor den "svarta" oredovisade sektorn i är varierar, men de flesta bedömare menar att den omsluter betydligt mer än . Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måste föras på många plan med en bra kontrollverksamhet, förenklingar i regel- och redovisningssystem och en levande debatt om allas vår etik och moral. För att minska den oredovisade sektorn i svensk ekonomi krävs en lagstiftning som är transparent och har tydliga bedömningsgrunder. Det sista är också en viktig aspekt när det gäller rättssäkerheten i rättsprocessen. Stora delar av den brottslighet som förekommer i näringsverksamhet bedöms enligt lagstiftning i 11 kap. . Det har gjorts en större översyn av 11 kapitlet som resulterade i SOU 1996:30, Borgenärsbrotten - en översyn av 11 kap. . Denna översyn resulterade i ett antal förslag. Ett av dessa handlar om precisering av det grova bokföringsbrottet, där en departementsskrivelse 2002:57 har dragit upp riktlinjer. Förslaget om precisering angående beskrivning av grovt bokföringsbrott tog men finns ingen lagtext på detta område. Andra oklara områden är frågan om obeståndstidpunkt, den misstänkte gärningsmannens förhållande till obeståndet och frågan om bevarande av räkenskapshandlingar/information. Vår uppfattning är att det krävs en revidering och konkretisering av 11 kap. .