mot · GS02MJ508 · 2004-09-29 00:00:00 — En liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik Grunden för en liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik är en aktiv näringspolitik med tydligt företagarperspektiv. anser att det skall vara miljömässigt hållbara verksamheter där produktion och tjänster styrs av konsumenternas efterfrågan. anser det väsentligt att inom EU verka för en avreglerad marknad och frihandel samt en rättvis handelspolitik gentemot tredje världen. anser att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och stöd snabbt bör tas bort. anser att ekologiskt och miljömässigt hållbar konventionell odling kompletterar varandra. De miljömässiga satsningar som görs vid konventionell odling bör uppmärksammas, eftersom de insatserna har stor betydelse för att nå miljömålen. anser det väsentligt att minska den fossila användningen. Vi anser därför att en inblandning av förnybara drivmedel måste ske i samband med dieselskattesänkningen. anser att det behövs ett samlat grepp inom myndigheter och verk med ansvar för de areella näringarna. I (Verket för landsbygden och de areella näringarna) skall alla frågor som hör till näringsdelen av jord, skog och fiske ingå. anser att en grundlig analys krävs för att bedöma hur skogens resurser framöver skall tillvaratas på bästa sätt. anser att områdesskydd är viktigt för att värna den biologiska mångfalden och säkerställa skydd av unika biotoper. anser att en ökad smidighet och flexibilitet skall råda vid inrättande av reservatsbildning, naturvårdsavtal och biotopskydd. anser att det skall vara möjligt att överlåta handredskapsfiskerätten till fiskevårdsområdesföreningar. Jordbrukspolitiken - förändring krävs för att uppnå en viktig del av en rättvis handelspolitik998 En ny europeisk jordbrukspolitik998 Jordbruket - en integrerad del av det moderna samhället999 Jordbrukspolitiken - en del av företagarpolitiken1000 Jordbrukspolitiken - en del av konsumentpolitiken1002 Jordbrukspolitiken - en del av miljöpolitiken1003 Jordbrukspolitiken - en del av landsbygdspolitiken1005 Jordbrukspolitiken - en del av klimat- och energipolitiken1006 En god djurhållning - grunden i ett välfungerande lantbruk1007 Avskaffa exportsubventionerna för djurtransporter1007 , förädling och genteknik inom de areella näringarna1010 Jämställdhet - en del av jordbrukspolitiken1011 Skogen - gröna guld1011 Skogen som energi- och råvarukälla1012 Skogens sociala och kulturella värden1012 Åtgärder vid föryngring av skog samt betesskador av klövvilt1013 Röjning och gallring av skog1014 Ekonomisk säkerhet för återväxtåtgärder1014 Hänsyn till rennäringens intressen1015 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens ansvar att vara pådrivande i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s jordbrukspolitik skall avregleras i snabbare takt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säsongsarbete samt förenklade regelverk för arbetskraftsinvandring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrat socialt skyddsnät för egenföretagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av långsiktiga spelregler, förenklade företagarregler samt bättre konkurrensvillkor för de areella näringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sänka koldioxidutsläppen samt ge jordbruket bättre konkurrensvillkor genom skattelättnader vid inblandning av förnybara drivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av jordbrukspolitiken utifrån ett konsumentperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsumentperspektivet kompletteras i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga avsättningar, biotopskydd, naturvårdsavtal samt naturreservat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändrad myndighetsorganisation för de areella näringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning och långsiktiga incitament för att möjliggöra övergång till förnybara drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordningsansvar i internationella organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklingar och återkopplingar av avrapporteringar till EU angående djurskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minimera tiden för slakttransporter och om borttagande av exportbidrag av levande djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en allsidig spegling av veterinärorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av adekvat utbildning för samtliga djurskyddsinspektörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påskynda uppbyggnaden av dataverktyg för en djursjukdomsdatabas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klargöra SLU:s sektorsansvar i budgeten. tillkännager för regeringen som sin mening om vad i motionen anförs om Formas ansvar för livsmedelsforskningen och en översyn av rådsforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig lagstiftning om avel och förädling som är teknikneutral. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med konkreta förslag till åtgärder avseende återbeskogning och röjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogen som energi och råvarukälla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogens potential inom bioenergiområdet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett nationellt skogsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen måste vidta åtgärder för att förhindra problemen kring återplanteringar vid handel med skogsfastigheter, s.k. skogsklippare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förlängning av preskriptionstiden för olaglig skogsavverkning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör göra en översyn över den skogliga utbildningen för att säkra och möta framtida behov inom skogsområdet samt att säkra finansieringen av starka svenska forskningsinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ansvarsfördelning bör klargöras vad gäller skogliga frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utförsäljas samt att skall ta ett större miljöansvar fram till dess en utförsäljning sker.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall bli möjligt att överlåta rätten till handredskapsfiske till fiskevårdsområdesföreningar även i skärgården/längs kusten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppfyllande av miljömålet Bara naturlig försurning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppfyllande av miljömålet Giftfri miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppfyllande av miljömålet Ingen övergödning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppfyllande av miljömålet Levande skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppfyllande av miljömålet Ett rikt odlingslandskap. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar: Anslag (tusental kronor) Ersättning för viltskador m.m. Verket för landsbygden och de areella näringarna () Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till SfU. 2Yrkande 6 hänvisat till SkU. 3Yrkandena 23 och 29 hänvisade till NU. 4Yrkande 26 hänvisat till JuU. Grunden för den liberala jordbruks-, skogs- och fiskepolitiken är en aktiv näringspolitik med ett tydligt småföretagarperspektiv. Våra areella näringar spelar en viktig roll när det gäller samspelet mellan företagande och god miljö. Svenskt jordbruk har jämfört med många andra europeiska länder speciella villkor, vilket ställer ökade krav på näringen, men som också kan leda till konkurrensfördelar . är exempelvis ledande vad gäller god djuromsorg. Vi har kortare odlingssäsong än flera andra länder men också tjälade jordar som minskar behovet av kemisk bekämpning, vilket i sin tur ger bättre livsmedel. Målet för jordbrukspolitiken bör, enligt oss liberaler, vara ett ekonomiskt och miljömässigt hållbart jordbruk vars produktion styrs av konsumenternas efterfrågan och uppfyller ställda krav på biologisk mångfald, öppna landskap samt ett bevarande av vårt kulturhistoriska arv. Jordbrukarens ställning i miljöarbetet bör stärkas och jordbruksstödet ges en tydligare miljöinriktning där näringen ersätts för sina miljötjänster. glöms de stora fördelarna med ett varierat jordbruk bort. Det småskaliga jordbruket medför i synnerhet miljöeffekter som har positiv inverkan. Jordbrukspolitiken - förändring krävs för att uppnå en viktig del av en rättvis handelspolitik Ökad handel för tredje världen är det viktigaste bidraget för att nå tillväxt och välståndsökning. En rättvis handelspolitik gentemot tredje världen kräver att i-länderna förändrar sin jordbruks- och handelspolitik. Det är därför av största vikt att WTO:s medlemsländer nu lyckats komma överens om gemensamma principer för reformering av världshandeln. Principerna syftar till att skapa ett marknadsorienterat handelssystem. anser att det är akut att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och bistånd snabbt tas bort. Regeringen bör vara pådrivande så att inte reformarbetet i WTO förhalas. Öppnare och mer rättvis handel är garantin för välfärdsökning och tillväxt inte minst i tredje världen har alltid slagits för frihandel och gemensamma överenskommelser och anser att regeringen på alla sätt i internationella organ skall arbeta i den riktningen. Detta bör ges regeringen tillkänna. En ny europeisk jordbrukspolitik har länge drivit kravet på en radikalt förändrad europeisk jordbrukspolitik i riktning mot mindre subventioner och avskaffade av handelshinder. Den förändring som EU:s jordbrukspolitik nu står inför är, enligt oss, inte tillräcklig. Den innehåller förvisso steg i rätt riktning men vi liberaler förordar en mer genomgripande reform och en snabbare avreglering. Av EU:s nuvarande budget utgör den gemensamma jordbrukspolitiken , vilket motsvarar ca 400 miljarder/år. Bidraget till från är 8,1 miljarder. Detta beräknas bli 6,6 miljarder . Även om fler länder skall dela på summan anser vi det djupt olyckligt att låsa EU:s gemensamma jordbruksbudget på en så hög nivå och . Vi delar i stora drag uppfattningen att jordbrukarna inte skall kompenseras för sin produktion utan för de nyttigheter de utför. I det nya systemet får jordbrukarna vad som skulle kunna kallas ett basinkomststöd för den skötta marken oberoende av vad som odlas eller vilka djur som betar. För att erhålla medel måste "tvärvillkor" vara uppfyllda inom djuromsorgs-, miljö- och livsmedelsområdet. Den nya jordbrukspolitiken innebär också att medel överförs till miljösektorn. EU har gett medlemsländerna möjligheter att inom vissa ramar finna sin modell för utbetalning av ersättningarna. Den nya jordbrukspolitiken har hitintills inte inneburit att man kunnat avveckla handelsstörande stöd såsom medelhavsprodukter d.v.s. olivolja, bomull, tobak, humle samt socker, frukt och grönt. måste därför fortsätta att vara pådrivande i dessa frågor. För socker, som är den enda av dessa produkter som direkt berör , är behovet av reform stort. Vår generella utgångspunkt är att tredje-världen-perspektivet skall finnas med i reformförslaget. Ytterligare reformer av jordbrukspolitiken kommer att krävas för att en genomgripande avreglering av jordbrukspolitiken skall komma till stånd. Detta bör ges regeringen tillkänna. Jordbruket - en integrerad del av det moderna samhället Vårt jordbruk och vår livsmedelsproduktion är viktiga för folkhälsa och miljö, då vår överlevnad är beroende av vad naturen och jorden ger. En miljöanpassad jordbrukspolitik kommer att ha positiva effekter på folkhälsan. En hög kvalité på våra livsmedel bidrar till en bättre miljö och friskare konsumenter. En god hygien på gårdarna, i slakterierna och inom livsmedelsindustrin har direkt samband med kvalitén på maten. Det är därför angeläget att frågan om vilka miljöeffekter och miljökostnader som kan kopplas till jordbruket utreds vidare och läggs till grund för en fortsatt reformering av jordbrukspolitiken. Utgångspunkten skall vara och EU:s miljömål samt att särskilt lyfta fram försiktighetsprincipen liksom principen att förorenaren betalar. Jordbrukspolitiken - en del av företagarpolitiken Lantbruksföretagen spelar en viktig roll för jordbrukets utveckling. Den förändring som EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) nu står inför kommer med största sannolikhet också att medföra effekter på våra jordbruksföretag. En mer konkurrensutsatt marknad kräver större förståelse för konsumenternas krav och behov och ökad profilering m.m. Det har blivit allt vanligare att kombinera en småskalig livsmedelsproduktion med jordbruk och turistverksamhet. turistnäring är en av de näringar som har haft en mycket gynnsam utveckling . Turistnäringen är till största del småföretagsbaserad och spelar en mycket viktig roll för generella näringspolitik. Genom förenklingar i regelverk vill vi därför uppmuntra kombinationsverksamheter, till exempel jordbruk-skogsbruk, jordbruk-turism, jordbruk-offentlig service, djurhållning-hantverk etc. Trädgårdsnäringen utgör en viktig näringspolitisk resurs. Det finns närmare 10.000 företag som specialiserat sig på antingen frilandsodling av potatis, grönsaker, bär, frukt och prydnadsväxter eller växthusodling av grönsaker och prydnadsväxter. Trädgårdsnäringen bidrar till ökad valfriheten för konsumenterna, ökad sysselsättning samt till en levande landsbygd. Problemet för dessa företagare är svårigheter att rekrytera säsongsarbetskraft. Genom ökad arbetskraftsinvandring skulle dessa svårigheter minimeras. Detta bör ges regeringen tillkänna. Det är likaså av stor vikt att förbättra det sociala skyddsnätet för egenföretagare. Socialförsäkringssystemet är t.ex. inte anpassat för de personer som vill kombinera eget företagande med anställning eller studier. Detta är framför allt ett stort problem för de företag som har säsongsbetonad verksamhet, vilket är särskilt vanligt på landsbygden. För att socialförsäkringssystemet skall komma alla till del är det nödvändigt att systemet reformeras. Detta bör ges regeringen tillkänna. liberalernas utgångspunkt är att jordbruksföretagaren likaväl som andra företagare måste befrias från onödig krångel och byråkrati. En grov uppskattning är att minst hälften av andra företag och arbetstillfällen i landsbygden och dess närliggande tätorter är direkt beroende av jordbruket och dess investeringar för sin överlevnad. Det är därför omöjligt att få en framgångsrik landsbygdsutveckling utan att de areella näringarna blomstrar. Bra kommunikationer ger möjligheter att på lika villkor driva företag och få möjlighet att nå arbete, samhällsservice, kulturutbud och fritidsverksamhet. Därför är vägar, järnvägar, flygplatser och turtäthet samt telenät och IT viktiga element i en regions infrastruktur och konkurrenskraft. Staten har ett stort ansvar för kärnverksamheten i olika delar av landet. Enligt en presenterad rapport, SLI 2004:3 "En levande landsbygd", fastslås att tillgången till service är en viktig faktor, speciellt för barnfamiljer, för att locka arbetskraft till bygden. "Riktade statliga och kommunala satsningar på grundläggande service på landsbygden är en transferering av välfärd för att ge medborgare över hela landet tillgång till service, även i områden där befolkningsunderlaget sviktar. Det är ett sätt att tillhandahålla några av de förutsättningar som krävs för lokal utveckling" skriver man vidare i rapporten. Detta är en åsikt som delar. En avsevärd förenkling och decentralisering borde kunna ske från . och lantbruksskolorna är exempel på stora resurser som i olika sammanhang skulle kunna utnyttjas mer. Det är angeläget att det blir långsiktiga och enhetliga spelregler och att det skapas en framtidstro hos jordbruksföretagarna. De areella näringarna står för av BNP. Det svenska lantbruket har sämre konkurrensvillkor än andra länder på flera områden. Det beror bland annat på högre skattebelastning samt våra högt ställda krav på djurskydd och miljöåtgärder. Regeringen har gett jordbrukarna löfte om förbättrade konkurrensvillkor och pekat både pååterföring av handelsgödselskatter och på en sänkning av dieselskatten. har en annan syn på handelsgödselskatter än regeringen. Enligt vår uppfattning är det förorenaren som skall betala. Därför delar inte regeringens uppfattning att man bör koppla miljöskatter, t.ex. skatt på kvävegödning, med direkta återföringar av pengarna till näringen. Grön skatteväxling bör istället innebära att man tar bort skadliga skatter. De åtgärder man vill göra inom landsbygdsutveckling skall istället vägas samman med övriga utgifter i statsbudgeten. Vidare anser vi att man borde pröva en annan princip för avgifter på kväve från jordbruket, d.v.s. att beskatta läckaget från åkrarna och inte kvävepåförseln. Det som jorden släpper ifrån sig skall betalas för. Att anpassa kväve- och fosformängden till upptaget är utmaningen för jordbrukaren. I testar man kontinuerligt ett system på 240 gårdar, ett så kallat växtnäringsbalanssystem. Genom analys och beräkningar kan man räkna ut skillnaden mellan det som tillförs gården och det som lämnar gården. Vi är medvetna om att detta kan öka administrationen, något som vi vill minska, men anser att man genom egenkontroll och stickprovsanalyser skulle kunna förenkla det hela. anser att skall följa utvecklingen och vara öppet för att prova växtnäringsbalanssystem på ett antal försöksgårdar i . Vad gäller dieselskatten är vi inom förvånade över att regeringen inte ger lantbruket ekonomiska incitament att öka användningen av förnyelsebara alternativ. Regeringen tycks ha låst sig fast vid användningen av fossila bränslen. En inblandning av exempelvis RME, rapsmetylester d.v.s. rapsolja, i diesel ökar andelen förnybara drivmedel och minskar därmed koldioxidutsläppen. Det är nödvändigt att jordbruket får bättre konkurrensvillkor. Detta skulle exempelvis kunna uppnås genom att skattelättnader införs vid inblandning av förnybara drivmedel. Med hänsyn till EG-direktivet om att varje medlemsland skall nå förnybara drivmedel fram är behovet av långsiktiga ekonomiska incitament än viktigare. anser att sänkningen av dieselskatten bara skall gälla om man använder diesel med inblandning av RME eller annat biobränsle. anser att generella åtgärder som under lättar företagande är den viktigaste enskilda åtgärden för att gynna svenskt jordbuk. Det är en åsikt som delas av SLI som enligt rapport 2004:3 skriver: "En levande landsbygd har en generell politik som tillhandahåller goda förutsättningar för företagandet, stimulerar rörlighet och som hanterar marknadsmisslyckanden och ger de bästa förutsättningar för utveckling i hela landet." anser att SLI har rätt i sin analys och detta är också grunden för den politik som vi presenterar i vår landsbygdspolitik. Ett stort problem för många entreprenörer på landsbygden är svårigheten att låna för att genomföra potentiellt lönsamma investeringar. Detta har hämmat utvecklingen och tillväxten på landsbygden. En möjlighet att minska denna problematik är via s.k. mikrokrediter. föredrar denna typ av lösning som framför allt underlättar att få lån via normala långivare framför t.ex. direkta bidrag, vilket kan ha större snedvridande effekter. Vi tror inte på statens förmåga att bedöma vilka insatser som är företagsmässiga utan vill lämna detta åt de institutioner som normalt arbetar med företagsfinansiering. anser vidare att det skall vara möjligt för jordbruksföretagare att erhålla sin EU-ersättning i euro. Det skulle innebära fördelar för jordbruksföretagare då de ibland kan ta lån med lägre ränta i euro och genom att få direktersättning i euro minska sina valutarisker. Jordbrukspolitiken - en del av konsumentpolitiken Hållbart jordbruk sätter konsumentens intresse högt och producerar bra och säkra varor. Valfrihet bland prisvärda produkter av god kvalité bör vara en självklar utgångspunkt. Det bör vara en uppgift och drivkraft för en företagare att söka marknad för sina produkter. har i alla sammanhang lyft in konsumentperspektivet. En av de stora vinsterna med den nya jordbruksreformen är att konsumenternas efterfrågan får större genomslag. Detta genom att produktionen inte längre skall vara bidragsberoende, det är konsumenternas efterfrågan som skall vara styrande. Vi välkomnar detta som vi önskar att enskilda konsumenter samt konsumentorganisationerna tydligare skall ställa krav på produkter framtagna på ett miljömässigt hållbart sätt och med god djuromsorg. Krav på märkning är därför mycket viktigt - både för konsumenter och producenter. För att kunna välja krävs tydlig märkning. Konsumenten kan utifrån sina bedömningar därefter avgöra om varan är prisvärd. På en konkurrensutsatt marknad får prisbilden tillsammans med djurhållning, miljö, transport och etik avgöra konsumentens val. Vi anser att konsumentorganisationernas synpunkter vad gäller jordbrukspolitiken i samband med implementeringsarbetet måste beaktas. En utvärdering av den nya jordbrukspolitiken bör göras där fokus riktas på konsumenternas inflytande vad avser livsmedelsfrågor. Detta bör ges regeringen tillkänna. Kvalitetsaspekter kommer att få större utrymme i CAP. Det kan tolkas som ett förstärkt konsumentperspektiv, vilket välkomnar. anser att konsumentperspektivet skall tillföras som ett nytt mål i CAP. Detta bör ges regeringen tillkänna. Eftersom av alla sjukdomar kan relateras till vår föda (hjärt, kärl, diabetes, cancer, allergier, matförgiftningar etc) är det angeläget att hälsoaspekterna och livsmedelssäkerheten får en central roll. Vad gäller dagens "fetmadebatt" är det angeläget med satsning både på forskning och information samt att skolhälsovården i sin arbetsbeskrivning får till uppgift att belysa dessa frågor. Människans egna ansvar får dock inte underskattas, varför vi tar avstånd från att ha olika skatter på olika sorters mat baserat på hälsoeffekter, t.ex. "sockerskatt" och "fettskatt". fördjupar sin politik vad gäller konsument- och livsmedelspolitiken i vår motion "En matpolitik på konsumenternas villkor". Jordbrukspolitiken - en del av miljöpolitiken Miljöfrågorna och jordbruksfrågorna är intimt förknippade med varandra. Såväl miljöfrågorna som jordbruksfrågorna handlar om att skydda människans livsmiljö och förvalta den för framtida generationer. Den liberala jordbruks- och miljöpolitiken tar sin utgångspunkt i det personliga engagemanget och syftar till att uppmuntra näringarnas miljösatsningar där man i öppen dialog, kunskapsinhämtande, överenskommelser och samförstånd söker lösningar på många miljöproblem. Ett miljömässigt hållbart jordbruk inbegriper liberala grundtankar med stark betoning på biologisk mångfald, kulturvärden, landsbygdsutveckling samt principen att förorenaren betalar. anser att ekologisk odling drivit utvecklingen framåt i en mer miljövänlig riktning. Detta har tillsammans med konsumenternas krav och en bonderörelse "Världens renaste jordbruk" gjort de konventionella brukarna angelägna att bruka på ett miljömässigt hållbart sätt. Greppa Näringen och Odling i Balans har exempelvis haft stor kunskapsförmedlande roll.