mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Men utmaningarna på det här området är ändå stora och kräver för att mötas utan kriser en framsynt och långsiktig politik. En sådan saknas . 5.2Tillväxten och den svenska konjunkturutvecklingen Konjunkturen har vänt uppåt även i . Regeringen och etablerade prognosinstitut har alla skrivit upp vårens prognoser med i genomsnitt . Regeringen, () och är mest positiva och förutspår ett BNP-lyft på medan () stannar på 3,0. Det är, vid sidan av SN, en mycket samlad bild som bankerna och instituten förmedlar. Det kan i bästa fall förklaras med att analysinstrumenten är väl vässade och i sämsta fall med att följa John-beteendet slagit igenom på allvar. Den tydligaste skillnaden jämfört med vårens bedömningar är att prognoserna för den svenska exporten kraftigt justerats upp jämfört med vårens förutsägelser. Instituten räknar, enligt en sammanställning från finansutskott, i genomsnitt med att exporten stiger - högre än . räknar man med en betydligt lägre ökning av importen. Regeringen räknar med att utrikeshandeln ger ett tillväxtbidrag på . Också hushållens konsumtion förväntas utgöra en stark drivkraft bakom årets tillväxtsiffror som för övrigt hjälps upp omkring en halv procentenhet av att vi har färre lediga helgdagar och alltså arbetar fler timmar än normalt. Instituten förväntar sig att investeringarna 2004 stiger . De bedöms öka , vilket är ett par tiondelar mer än de genomsnittliga bedömningarna . Med en tillväxt i världsekonomin påöver också får också den svenska ekonomin draghjälp att hålla sig kvar kring 3-procentsstrecket. Återigen är institutens prognoser väl samlade och hamnar i genomsnitt på 3,0 procents BNP-tillväxt 2005 - exakt densamma som i finansplanen och i praktiken exakt densamma som när hänsyn tagits till antalet helgdagar. och SN är pessimisterna i klassen och anger som trolig tillväxt 2005. Blickar vi sedan fram mot är det inte längre exporten utan framför allt den inhemska efterfrågan som väntas driva upp tillväxten. Hushållens konsumtion väntas då - enligt genomsnittsprognosen - stiga jämfört med 2,4 innevarande år. Intressant är att bruttoinvesteringarna väntas ta fart 2006. Regeringen räknar och KI hela 8,4 medan Nordea stannar på . gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Syftet är att statsskulden skall kunna minska som andel av BNP som nödvändiga tillgångar byggs upp som en viktig buffert inom det allmänna pensionssystemet. Det finansiella sparandet var 2002 negativt (-0,). Det är rimligt och till och med bra ett lågkonjunkturår. Men sedan har det fortsatt med ett överskott på år . Prognosen i budgeten är 0,6, 0,4 och 0,9 för de kommande tre åren. Då skall man betänka att statsbudgeten visar upp ett mycket kraftigt underskott och hela - det otillräckliga - överskottet finns i pensionssystemet där pengarna är avsedda för dagens och morgondagens pensionärer. Full sysselsättning är målet, skriver regeringen som vanligt i finansplanen. Ett etappmål är att av befolkningen i åldern skall vara reguljärt sysselsatta . Det målet nås inte. Enligt budgetpropositionen sjunker sysselsättningsgraden från till 2004 och förblir på den nivån också 2005 för att öka till 77,2 under . Antalet sysselsatta som sjunker börjar enligt regeringens prognoser att stiga både 2005 och 2006. Det är en följd av inkomstskattesänkningar och höjda statsbidrag till kommunsektorn och ökade arbetsmarknadspolitiska satsningar som regeringen nu föreslår i syfte att pressa ned den mycket höga öppna arbetslösheten. För den ligger målet om högst 4 procents öppen arbetslöshet fast - fast man missar det år . räknar regeringen med att den öppna arbetslösheten blir för att minska till 5,1 och 4,4 . Vid sidan av statliga KI har inget prognosinstitut så optimistiska antaganden om nedgången i den öppna arbetslösheten. Men det är kanske inte så underligt då man inte gjort sina prognoser med beaktande av regeringens sysselsättningspaket. De totala investeringarna föll men väntas enligt regeringen stiga följt av 4,0 och 5,2 procents uppgång . Medan en del andra bedömare ligger under har KI stor tilltro till att bruttoinvesteringarna kommer att ta fart framöver. Dess prognos ligger på för . Dåär det främst inom industrin och dess tjänstebranscher som investeringarna väntas öka. En kraftig investeringsökning i näringslivet i stil med den KI förutspår skulle bli ett tecken på att misstron mot som investeringsland minskar och förbyts i tilltro. tvivlar dock på att en vändning redan inträffat och redovisar sin syn i det följande. 5.6.1Arbetslösheten tacklas bara kortsiktigt Världskonjunkturen har äntligen vänt uppåt. delar IMF:s syn att denna glädjande uppgång - skör som den ändå kan visa sig vara - bör utnyttjas för att genom strukturella reformer och finansiellt sparande göra ekonomin bättre för chocker som kan komma och för den demografiska utveckling som vi har att motse. Den höga öppna och dolda arbetslösheten och den alltför låga sysselsättningsgraden mitt i en högkonjunktur med hygglig tillväxt är stora problem i sig men också det tydligaste symptomet på att ekonomin inte fungerar väl. Regeringen möter problemen med kraftiga stimulansåtgärder som man lånar till. På så sätt kan den öppna arbetslösheten tvingas ned ett antal procentenheter. Men man löser inte några långsiktiga problem den vägen. För som regeringen satsar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och sysselsättning i offentlig sektor pågår en utflyttning och en utslagning av jobb inom det privata näringslivet utan vilken välfärden inte kan finansieras. 5.6.2Sverige tappar mark som investeringsland För att nå framgång måste åter bli ett attraktivt investeringsland. Här har vi tappat mark - inte minst . Investeringarna ligger på en lägre nivå som andel av BNP än genomsnittet för EU-15, år . Att exportframgångarna är stora skall vi alla glädjas åt. Men importen växer inte alls i samma takt, vilket bland annat beror på att vi inte köper investeringsvaror från utlandet i någon större utsträckning. Svenskt näringsliv tar inte hem exportinkomsterna och investerar dem i i önskvärd utsträckning. Man investerar mer i utlandet än utländska företag investerar i . Ny statistik från tyder på att tappar mark som investeringsland. Mot detta skall ställas KI:s prognos om kraftigt ökade investeringar i näringslivet . hoppas att det inte är fråga om en allvarlig prognosmiss, men skulle känna större säkerhet om något gjordes för att öka förtroendet för som investeringsland. Det kunde exempelvis göras genom att avveckla förmögenhetsskatten och på så sätt öppna för att en stor del av de som svenskar placerat i utlandet kan tas hem och bl.a. fungera som riskkapital i nya satsningar. Att exporttillväxten är god kan till dels tillskrivas svensk industri och svenska industriarbetares skicklighet och höga produktivitet. Men det handlar också om en svagt värderad (enligt många undervärderad) krona och successivt försämrade utbytesförhållanden (terms of trade). Våra exportvaror blir relativt billigare i förhållande till importvarorna, vilket i praktiken översätts i press nedåt på våra reallöner. 5.6.3Sjukskrivningstalen fortfarande alarmerande höga Sjukskrivningstalen har nått en skrämmande nivå och är en farlig gökunge i statens budget. Trots att 2004 är ett högkonjunkturår har vi i ungefär lika många personer i arbetsför ålder försörjda av socialförsäkringssystemet som i slutet av . satsar i sitt budgetförslag därför stort på rehabilitering av långtidssjukskrivna. Utformningen framgår av kapitel 6 i motionen. Vi har också uppmärksammat att det förekommer ett icke oväsentligt missbruk av sjukförsäkringen - ett missbruk som måste beivras genom kontroll men också genom upplysning. Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten ökar i snabb takt. Upplåningen börjar närma sig den nivå som rådde vilket vi tycker är oroväckande. Ränteläget är visserligen mycket lågt varför många tycker sig klara både dem och amorteringarna. Kostnaderna som andel av disponibel inkomst är också avsevärt lägre än . Men räntan kommer att stiga och det är dags att se upp för många som står i begrepp att köpa hus och lägenheter i s.k. attraktiva områden. har i denna budget förslag på halvering av byggmomsen och naturligtvis en väl känd reform - avskaffande av fastighetsskatten finansierad i huvudsak genom ökad reavinstskatt på fastigheter och en låg årlig avgift som skall bestrida kommunernas kostnader för infrastruktur och underhåll. 6.1.1En socialt och ekologiskt hållbar marknadsekonomi bygger sin politik på tvåöverideologier, nämligen demokrati och marknadsekonomi. Grundläggande är också ett förhållningssätt som hämtar sin inspiration från etik och västerländsk humanism. Det finns diktaturländer med starka inslag av marknadsekonomi. Dagens är det mest utmärkande exemplet. Ändå vill vi se demokratin och marknadsekonomin som nödvändiga komplement för att skapa väl fungerande och humana samhällen. Lägg märke till att det i världen inte finns något demokratiskt land som inte också bygger på marknadsekonomi. Genom historien har ingen kommandoekonomi eller annat ekonomiskt system - annat än högst tillfälligt - kunnat tävla i tillväxt och välstånd med marknadsekonomin. Den kan långt bättre än exempelvis den i praktiserade planekonomin skapa och faktiskt också fördela välstånd och frigöra skaparkraft. Det blev uppenbart för en hel värld när föll och Sovjetimperiet bröt samman. Många utvecklingsländer som försökt sig på planekonomiska experiment tog till sig marknadsekonomiska principer. Det skedde till och med i länder som är eller kallar sig kommunistiska. Den helt otyglade marknadsekonomin (laisser-faire) finns bara i läroböckerna. I alla länder är marknadsekonomin mer eller mindre tyglad. Medan de flesta torde dela uppfattningen att marknadsekonomin - för att fungera tillfredsställande - förutsätter en rättsstat som fastställer spelregler och ser till att de följs finns det många olika uppfattningar om hur det bör ske och hur långt den demokratiska staten skall eller bör ingripa i marknadsekonomins funktionssätt. Vid sidan av ett rättssystem med klara och förutsägbara regler - och förbud mot tillbakaverkande (t.ex. post)lagar - krävs god affärsetik och hederligt uppträdande parat med personligt ansvarstagande för att även marknadsekonomin skall fungera väl och kunna tjäna människor i gemen. Med fungerande lagar och god affärsmoral minskar transaktionskostnaderna i ekonomin vilket, som alla förstår, är tillväxtfrämjande. Ekonomisk brottslighet verkar i motsatt riktning och skall därför med kraft beivras. Den juridik och den etik vi här syftar på har sina rötter i religionen - i vår del av världen huvudsakligen i det kristna och klassiska kulturarvet. anser att marknadsekonomin måste kombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människor likartade förutsättningar och ser till att ett meningsfullt socialt skyddsnät finns att tillgå i olika skeden av livet. Marknadsekonomin bygger på fri konkurrens och fri rörlighet för varor och tjänster. bejakar detta och vill medverka till att sänka och i långa stycken eliminera handelshinder - inom EU naturligtvis men också gentemot den så kallade tredje världen. Men här finns också exempel på hur vi kristdemokrater i vissa lägen anser att en fri rörlighet för varor och tjänster måste inskränkas för att vi skall kunna leva upp till en socialt ansvarfull politik. I likhet med andra partier bekämpar vi drogmissbruk med förbud. Men vi vill också, för att ta ett aktuellt exempel, gå längre än andra i syfte att begränsa den fria (privat)införseln av alkohol trots att reglerna följer EU:s. Vi anser att folkhälsofrågor hör hemma inom ett lands kompetensområde och att nationalstaten suveränt bör få sätta (rimliga) gränser för privatimport av alkohol. Marknadsekonomins lagar - och EU:s konventioner - innebär att alkoholhaltiga drycker skall få införas och säljas fritt. (Märkligt nog gäller det inte för det svenska snuset.) Vi anser att folkhälsan hotas av fri tillgång till billig sprit och sätter människors hälsa framför marknadsekonomiska spelregler som i undantagsfall som detta skadar folkhälsan och leder till än högre grad av social utslagning. Det är statens uppgift att säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla, och alla skall i görligaste mån garanteras en god start i livet. Men det hänger också på individen att förverkliga sig själv och ta ansvar för de sina. Skatte- och bidragssystemen måste därför utformas så att människors egen kraft och eget engagemang uppmuntras och så att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande skall uppmuntras. Det samhällsekonomiska målet skall vara att skapa en till alla delar god livsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas utan hänsyn till den påverkan som görs på människors hälsa och på vår miljö - lokalt, nationellt och globalt. I nationalförmögenheten ingår förutom produktionskapital och finansiella tillgångar också miljönaturresurser och de mänskliga resurser som ekonomerna numera brukar kalla "human capital". En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken skall främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Med detta synsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. En helt otyglad marknadsekonomi leder till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd skall användas för att skapa motiv att agera miljövänligt för såväl konsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda ekonomiska tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 6.1.2Företagarklimat för jobb och välstånd I behövs fler jobb i den offentliga sektorn där inom exempelvis vård, skola och rättsväsende finns stora behov att tillfredsställa. Men med en så stor offentligt finansierad sektor som den svenska är det uppenbart att merparten nya jobb ändå måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. Vi har sett exempel på det då produktivitetsökningen i näringslivet varit hög och vi inom industrin har haft "jobless growth". Redan nu skapas de flesta jobben inom små - dock de riktigt små - och medelstora företag. Studier av svenska företag har visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för nyföretagande är av största vikt i kampen mot den fortsatt höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet visserligen en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av stor betydelse. Nyföretagandet i ligger på en låg nivå och är sjunkande. Inom EU är ett av de länder som har lägst andel nyföretagande. Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Dessa företag skapar inga nya jobb. Det är ett underbetyg för Socialdemokraternas politik att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. har en framstående position när det gäller nya patent. Men tyvärr exploateras en mycket liten andel av dessa i . Istället köps patenten upp eller så väljer innovatören att låta idéerna utvecklas i länder med ett annat och bättre näringsklimat. Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar med globaliseringen. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital och människor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag och företagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktade företagen. Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivå måste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en nationell tillgång som värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Det går inte i en marknadsekonomi att genom politiska beslut tvinga fram privata företag och nya jobb. Men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingens viktigaste drivkraft. 6.1.3Utbildningsnivån avgörande för tillväxten Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och ha ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder, som och , har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar motiverats som en insats för att nåökad jämlikhet. I själva verket har det aktuella läget på arbetsmarknaden spelat en avgörande roll för inriktningen på de satsningar som gjorts. Att utgifter för högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. Den avvägningen har enligt gjorts på ett långt ifrån optimalt sätt. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. är dessutom det enda land inom EU-15-området som har en lägre andel med högskoleutbildning bland de unga än genomsnittligt för hela befolkningen. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet men fortfarande efter länder som , , och . (Se tabell 6.1.) Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskole-utbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Tabell 6.1 Andel av befolkningen med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att den socialdemokratiska regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer. Se diagram 6.1. Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. ofta inte lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 6.1 Risk för brain-drain. Företagsledarranking, skala 1-10 från mycket låg risk till mycket hög risk Källa: IMD, 2002. Vi är övertygade om att denna situation kraftigt kan förbättras med en skatte- och näringslivspolitik signerad av den icke-socialistiska alliansen snarare än de socialdemokratiska axelmakterna. Som framgått av tidigare kapitel innehåller ekonomiska politik flera förslag som verkar i denna riktning. 6.1.4Endast genom fler i arbete tryggas välfärden Den kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringen förlorade regeringsmakten bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av . Sysselsättningen föll sedan. återhämtning redovisar nu Socialdemokraterna att utvecklingen avstannar. Av budgetpropositionen kan utläsas att Socialdemokraterna har långt till sina mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och minst 80 procents reguljär sysselsättning. Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning. Fler studerar, fler är sjuka - och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är det också fler som jobbar svart. Det är, enligt en undersökning från svensk Handel, ca 250 000 färre personer som har ett jobb än 1990. rapporterar många företag svårigheter att hitta arbetskraft. De sjunkande sysselsättningsnivåerna är inte bara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utan också en följd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraften. Det har skett genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, generationsväxlingar, tillfälliga avgångsersättningar och fler förtidspensioneringar /sjukersättningar. Denna politik bidrar till passivisering av människor. Men den innebär också ett allvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera en rimligt stor offentlig verksamhet med god kvalitet. Den demografiska utvecklingen med låga födelsetal och en kraftigt ökande andel äldre med följande vård- och omsorgsbehov måste leda till en ny politik. Förutsättningar måste skapas för en kraftigt ökad sysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik har gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inte heller föreliggande proposition ger några konkreta besked eller förslag i syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar. I stället presenteras nya förslag för att få bort människor från arbetsmarknaden: friår och försök med arbetstidsförkortning. Enligt krävs det ett brett program för att få fler i arbete. I ett sådant program ingår bl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsmarknadslagstiftningen, ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genom krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspelet mellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda eller opåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men också möjligheterna med en rätt utformad politik.