ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ515 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ursprungsmärkning av livsmedel. Den svenska handeln förändras i snabb takt. En tydlig trend är att de tre stora blocken för att behålla makten över maten satsar på sina egna varumärken, så kallade private labels. I butikerna introducerar handeln allt fler varor under eget varumärke och de tar en allt större marknadsandel inom alla varugrupper. De egna varumärkena kan produceras i anonyma fabriker var som helst eftersom man inte behöver ange var varan är tillverkad. Handeln står själv för varans kvalitet och rykte inför konsumenterna. För små regionala eller lokala tillverkare är det inte möjligt att vara med och konkurrera om denna typ av produktion. Konceptet bygger på att tillverkaren kan leverera till handelskedjornas samtliga butiker och för det krävs en betydande produktionskapacitet som de små företagen saknar. Statsmakterna har sagt att småskalig och lokal produktion har ett värde som skall stödjas. Genom att införa en ursprungsmärkning som tydligt anger var varan är tillverkad ökar man möjligheterna för de mindre företagen att kunna profilera sig som lokala leverantörer. Många konsumenter säger sig vilja stödja lokala företag vid sina inköp i butiken. Låt oss ge konsumenterna den självklara möjligheten att själva välja också när det gäller var varan faktiskt är tillverkad. För att ge konsumenterna ökade valmöjligheter är ursprungsmärkning en viktig information som saknas. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till en förbättrad ursprungsmärkning av livsmedel för att öka konsumenternas kunskap och valmöjligheter beträffande lokalt producerade produkter.
mot · GS02MJ517 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modernisering av strandskyddsbestämmelserna. Människan har genom historien samlats kring och bosatt sig invid vatten. Nästan alla av landets större orter är belägna vid hav, sjö, älv eller annat vattendrag. På vissa håll, särskilt i tätare befolkade delar av landet, finns därför behov av ett strandskydd för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom uppfyller syftet att skydda de biotoper som utgör viktiga livsmiljöer för växter och djur. Samma regler om strandskydd gäller för t ex den tätbefolkade som för glesbygden i skogslänen eller i andra glesbygder i . Vi anser att den utformning som det generella strandskyddet har är föråldrat. Nuvarande lag ger inte tillräckliga möjligheter att göra rimliga avvägningar mellan intresset att bevara och behovet av att skapa utveckling. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer kan mätas i flera än antalet invånare. När man ger bygglov vid stränder måste dock hänsyn tas till risken för översvämningar. Befolkningsutvecklingen i skogslänen är ett stort problem. Det är angeläget att vända trenden genom att bland annat ge bättre förutsättningar för användning av de resurser som finns. Om det skall bli möjligt måste användningen av alla resurser prövas. Strandnära boende är en sådan tillgång. Det kan locka till kvarboende men också vara attraktivt för personer att flytta ut till skogslänen. Eftersom den resursen inte kan användas utan restriktioner menar vi att en lagändring bör göras så att kommunerna i glesbygden ges ökade möjligheter att i sin fysiska planering även till viss del kunna tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna. har lagt ett förslag till förändringar i strandskyddsbestämmelserna. Deras förslag innebär att bestämmelserna blir krångligare att tillämpa och möjligheterna att få dispens blir ännu svårare . Vår uppfattning är att förslaget inte tillgodoser våra synpunkter på en mera flexibel hantering av strandskyddsbestämmelserna.
mot · GS02MJ527 · 2004-09-28 00:00:00 — Ökad tillväxt genom mångfaldigandet av små kooperativa enheter inom jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kooperativa enheter inom svenskt jordbruk. På många mindre jordbruk i finns en stor utvecklingspotential. Om vi inte utnyttjar denna maximalt kan det svenska jordbruket bli ännu mer olönsamt, vilket kommer att leda till nedläggning av gårdar, arbetslöshet och avfolkning av många orter. En lösning för att förhindra detta kan vara att 3-4 små granngårdar bildar kooperativa enheter och satsar på odling av nischgrödor. Finansiering av dyrbara gemensamma maskiner och anläggningar kan då finansieras med stats- och EU-bidrag samt med eget kapital och egna banklån. I finns redan liknande projekt igång, med raps och lin som nischgrödor. Raps och lin är lättodlade i och ger en nyttigare olja än importerade olivoljor. Man har en gemensam pressmaskin för provkörning och energi är inkopplat för att arbeta med energiförsörjningen till projektet via vindkraft. Projektet är ännu nytt och därför ej lönsamt. De involverade gårdarna har satsat stora riskkapital och mycket eget arbete i projektet. För att utveckla det svenska jordbruket bör möjligheterna ses över att inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet söka finansiering för den typ av maskininvesteringar som här ovan anges.
mot · GS02MJ532 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användandet av bly i jaktammunition. Diskussionen om blyets vara eller inte vara vid jakt har debatterats i många och olika forum. Vad som framkommit har visat på att det inte förekommer någon urlakning av bly från de ställen där kulorna ansamlats i naturen. Vi har ett stort antal skjutbanor runt om i landet, som ska miljösaneras av liknande skäl och till mycket stor ekonomisk kostnad. Därför finns det anledning att ompröva det förbud mot användandet av bly vid jakt som införts, och även saneringen av de skjutvallar som finns vid skjutbanorna runt om i landet.
mot · GS02MJ536 · 2004-09-29 00:00:00 — Skyddsjakt på säl från båt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillåtelse att den pågående skyddsjakten av säl även skall få utföras från båt. Efter många års ihärdigt argumenterande för att få klartecken till en organiserad skyddsjakt på säl efter Östersjö- och Bottenhavskusterna, introducerades så den efterlängtade och behövliga jakten på prov . Villkoret var dock att jakten endast kunde få ske från fast mark påöar, kobbar och skär eller från fastlandet - inte från båt. Andra villkor var att de skjutna sälarna skall tas om hand och sändas in för laboratorieprover. Dessutom utfärdas kvoter för olika kuststräckor. Avsikten med jakten är dels att något decimera de snabbt växande sälstammarna, som i övrigt saknar naturliga fiender, dels för att öka respekten för människor och båtar samt att i någon mån minska sälens skadeverkningar på det kustnära fisket. Det senare är inte minst viktigt då sälen uppfattar varje fiskebåt som vägen till föda och följer båtarna i stora flockar, vilket är en onaturlig instinkt för sälen rent historiskt. då fiskare och säl levt sida vid sida har sälen haft betydande respekt för människor i båt, eftersom jakt var tillåten fram till dess sälen höll på att utrotas av miljögifter. saknas denna respekt. Därför borde skyddsjakten kunna ske även från båt så att ljudet av båt och människa åter uppfattas som fara. De jägare som utbildats och tagit hand om skyddsjakten skulle klara av att på prov skjuta sälen från båt.
mot · GS02MJ537 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddsjakt på storskarv (Phalacrocorax carbo och sinensis) på liknande sätt som skyddsjakt av säl. Storskarven (Phalacrocorax carbo och sinensis) eller Ålekråkor som de också kallas, har förökat sig mycket snabbt och vandrat upp från , där den etablerade en liten koloni , till stora delar av och , och Bottenhavskusten. Alla som har bevittnat dess kolonisering av öar, kobbar och skär inser att den skapar oerhörd förödelse. Träd, buskar och markfauna torkar ut och dör av fåglarnas skarpa avföring. Småfisk av alla de sorter som utgör basföda för abborre, gös och gädda decimeras hårt där skarvflockarna etablerar sig. Annan sjöfågel som också livnär sig på småfisk trängs undan till ogästvänligare och mindre produktiva vatten av de närmare en meter långa och nästan tunga fåglarna. Skarvarna är alltså större och kraftigare än både labb och havstrut. De uppträder i större kolonier och är mycket skickligare jägare i och under vattenytan. En skarv klarar av att utan problem dyka ned och är mycket skickliga simmare. Skarven saknar dessutom naturliga fiender, frånsett havsörnen, men den har alldeles kommit tillbaka i blygsam skala efter att nästan ha varit utrotad av miljögifter. skrev Lundaprofessorn i naturalhistoria, , i sitt banbrytande standardverk Skandinavisk Fauna del 1-3 "att ålakråkorna äro bland de skadligaste av alla foglar; där de slå sig ned uttorkas träden av deras skarpa exkrementer och de anställa stor förödelse på fisken ." Visserligen har det senare påståendet vederlagts i en par veteskapliga undersökningar utförda i . Men knappast någon kustboende eller personer med erfarenheter av kustfiske, anser att undersökningarna återspeglar verkligheten. Man menar att skarvkolonierna ställer till stor skada för fisket. har skarven koloniserat även Hälsingekusten och är på väg norrut. i och beräknar att närmare 2 000 skarvar uppehöll sig i och mellan och skrägårdar, vilket är en anmärkningsvärt hög siffra för att vara så långt norrut. I det här läget, med en i det närmaste okontrollerad expansion av storskarv måste myndigheterna vidta motåtgärder, precis som gjordes mot den starkt tillväxande sälstammen. Detsamma gäller för alla landbaserade djur som saknar eller har för få naturliga fiender - älg, rådjur, vildsvin, björn och lo för att ta några exempel.
mot · GS02MJ539 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påskynda processen i beslut om omhändertaganden av djur och djurhållningsförbud. Länsstyrelserna ska fastställa kommunernas och polismyndigheternas beslut om omhändertaganden och djurförbud. Antalet omhändertaganden och förbud varierar och här finns även regionala skillnader. När det gäller lantbruksdjur ligger enligt länsveterinärerna ofta en personlig, mänsklig tragedi bakom ett ärende om misskötta djur. Det kan vara plötslig sjukdom eller dödsfall i familjen. Det gör förstås inte djurtragedin mer acceptabel. Ett ärende om misskötta djur kan även handla om fall som varit kända länge utan att man kommit till rätta med dem. Här är det ofta enligt fråga om djurhållare som på olika sätt försöker uttnyttja luckor i lagen genom att till exempel köpa tillbaka sina djur eller skriva över dem på någon anhörig. Det finns fall där EU-bidrag utbetalas trots att djurhållaren har förbud. Detta anser vi är mycket anmärkningsvärt och att det arbete som pågår i denna fråga bör påskyndas.
mot · GS02N202 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av till en ny myndighet med namnet . Såväl som har till uppgift att tillvarata intressen hos de människor och företag som uppträder som kunder på en marknad. Bägge sysslar med utformningen av ramverket kring marknaderna där kunder och företag opererar. Båda myndigheterna sysselsätter sig med konsumentfrågor av skiftande slag, som reklam och avtalsvillkor. Båda har också som huvudmål att ta till vara de möjligheter som en fri och välfungerande marknad ger. Det var därför beklagligt att regeringens konkurrenspolitiska proposition Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald, prop. 1999/2000:140, som regeringen överlämnade till , inte förordade en samordning av dessa myndigheter till en gemensam organisation. De två myndigheternas egna beskrivningar av sina verksamheter visar nämligen hur nära dessa egentligen ligger. På skriver man om en förbättrad konkurrens att ... För konsumenterna betyder detta tillgång till ett brett utbud av ständigt förbättrade varor och tjänster med god kvalitet till rimliga priser. Omvänt skriver i sin handlingsplan att ... Konsumenternas möjlighet att påverka utbudet av tjänster har stärkts när möjligheten att välja mellan fler leverantörer, t.ex. på el- och teleområdena, har ökat. Men den ökade valmöjligheten ställer också nya krav på konsumenterna och därmed på konsumentpolitiken. propositioner/pdf/p200001_135.PDF () Det är mot denna bakgrund därför märkligt att vi har en uppdelning mellan dessa två myndigheter på ett sådant sätt att man nästan kan ana en ambition att skapa en rivalitet dem emellan. En myndighet som ägnar sig åt att bekämpa kartellbildningar och konkurrensbegränsningar borde med fördel kunna kombineras med en som slår vakt om behovet av information till konsumenterna kring exakt samma problematik. Förekomsten av två myndigheter innebär ett dubbelarbete av onödig natur. Mot bakgrund av de vinster i samordning som skulle uppstå bör därför de två sammanföras till en ny myndighet, förslagsvis benämnd .
mot · GS02N203 · 2004-09-14 00:00:00 — beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3) i enlighet med vad som anförs i motionen. beslöt att i kärntekniklagen införa en bestämmelse (6 §) som stadgar: "Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor." Den som bryter mot denna bestämmelse kan straffas med fängelse, med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har kritiserats från flera utgångspunkter allt sedan det tillkom. Förbudet har uppfattats som oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning, och det är minst sagt besynnerligt att använda en lagtext till att göra allmänna, politiska "markeringar". Tankeförbudet har också en hämmande effekt på den akademiska friheten. Så sent som gjorde 102 svenska professorer och andra framstående forskare från så gott som samtliga landets universitet och högskolor ett upprop till regeringen om avskaffande av tankeförbudet. Från forskarhåll har också hävdats att lagen får skadliga effekter bl.a. genom att försvåra forskning kring hur man kan utvinna ytterligare energi ur kärnavfall, en forskning som med framgång pågår i bl.a. . Den som skulle vilja visa hur ny kraftproduktion, baserad på kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenska kraftsystemet kan inte göra detta utan att hotas av fängelse. Det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att - utan lagbrott - presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Kvalificerade svenska kärntekniker och forskare skall inte behöva stå bredvid och passivt betrakta denna utveckling, som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. Stimulerande arbetsuppgifter och ekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att attrahera goda forskare till kärnkraftsområdet. Detta behövs inte minst då avveckling av kärnkraftverken och ett säkert omhändertagande av avfallet blir aktuellt. Även nya upparbetningsmetoder för att utvinna energi ur förbrukat avfall förhindras genom tankeförbudet. En bidragande orsak till att förslagen om att avskaffa paragrafen har avvisats, är att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i vårt land. Något sådant samband föreligger emellertid inte, vilket bl.a. framgår av att t.o.m. i instämde i att tankeförbudet utgör "en inskränkning av medborgerliga fri- och rättigheter som inte står i rimlig proportion till motiven". Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade nämligen att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen.
mot · GS02N204 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till turism. Världens största näringsgren är turism. hamnar sist på nästan alla Europalistor när det gäller satsningar på turism. I är det årliga totala anslaget till turistfrämjande åtgärder i genomsnitt per invånare. Motsvarande siffra i är . Detta låga anslag tyder på att inte har förstått den stora potential som finns för hela turistnäringen att växa. Turistnäringen bidrar till av bruttonationalprodukten och ger arbetstillfällen för ca 130 000 människor. har kapacitet att ta emot betydligt fler turister från utlandet och fler inhemska turister. Fler turister skapar fler arbetstillfällen vilket är viktigt inte minst i våra glesbygder. Turismen stimulerar den ekonomiska tillväxten, skatteintäkterna ökas och turismen skapar även förståelse kulturer emellan. Att på ett bättre sätt marknadsföra som turistland, att förenkla regler för skyltning till evenemang, sevärdheter och boenden är exempel pååtgärder som främjar turism. Vidare bör den utbildning som finns för dem som skall arbeta med turism ses över och samordnas på ett bättre sätt än vad som sker. Det är angeläget med en bättre dialog mellan näring och utbildningsansvariga.
mot · GS02N205 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla projekt där EU bidrar med pengar förses med EU-skyltar. Europeiska unionen tillkom för att förhindra ett nytt krig mellan stormakter - och är det huvudsyftet. Genom integration länderna emellan har man framgångsrikt gått fredens väg. Integrationen tar sig många uttryck. Det kanske tydligaste är den "regionalpolitik" som bedrivs inom EU:s ram. Länderna betalar in till organisationen i förhållande till sin ekonomiska styrka och pengarna fördelas så ut till projekt som anses stärka integrationen. är medlem i Europeiska unionen men förankringen bland våra medborgare är dålig. Medierna älskar att beskriva hur mycket pengar bidrar med till EU, men nästan ingenting skrivs eller talas om vad vi faktiskt får tillbaka. På resor kors och tvärs genom upplyses man om vilka projekt bidragit till. Skyltar som talar om att "bron byggdes delvis med pengar från EU", "Här pågår ett integrationsprojekt med stöd från EU" etc., etc. påminner medborgarna om att man faktiskt får något för alla pengar som betalas in. I ser man nästan aldrig motsvarande upplysning - inte ens när man med bil når via upplyses man om att bron delvis byggdes med pengar från EU. För att bättre förankra EU i svenskarnas medvetande bör alla projekt där EU bidrar med pengar förses med EU-skyltar.
mot · GS02N206 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkta insatser som främjar ungt företagande. behöver fler entreprenörer och företagare. Dagens situation är ohållbar då färre och färre väljer att starta eget. Färre och färre som vågar att ta steget in i företagarvärlden med allt vad det innebär. Att vara företagare ses av många som ett hinder istället för en möjlighet. Vårt samhälle behöver företagsamma individer som har de kunskaper som krävs för att skapa nya företag och arbetstillfällen och inte minst är det viktigt att engagera unga människor och skapa positiva attityder till entreprenörskap. För att göra det möjligt för fler entreprenörer, för fler att starta företag så krävs det krafttag. sjuder av uppfinningsrikedom men mycket faller under stolen på vägen. Det är många yngre som vill bli egenföretagare. Samhället måste göra det enklare och stärka möjligheterna för dessa. Det krävs samlade insatser finns det fler olika projekt kring ungt företagande. Vi har t ex STARTcentrum, snilleblixtarna och Open For Business. Dessa har alla, med sina olika vinklingar, betytt mycket för både enskilda individer men också för kommuner och regioner runt om i . Open For Business har t ex betytt mycket för läns norra del med fler unga som är engagerade och intresserade av företagande. Problemet är dock ofta att det inte finns något samlat grepp kring de olika projekten för ungt företagande. Projekten vet heller inte i sitt arbete om de får förlängt mandat vilket gör att de inte kan satsa långsiktigt. Det blir en ständig oro och ett ständigt sökande av nya pengar från t ex kommuner, landsting och näringslivet. Kommunerna har ofta viljan att satsa medel, såväl organisatoriskt som ekonomiskt, men vågar inte för ovissheten om projektets utveckling. Vi behöver ett mer långsiktigt arbete med entreprenörskap och företagande hos unga. Samlade insatser för entreprenörskap och ungt företagande i kommer att leda till att nyföretagandet ökar bland ungdomar och att företagsklimatet blir mer dynamiskt. Vi får också ett samhälle där egna initiativ belönas och att en motgång inte ses som ett misslyckande utan som en erfarenhet att ta lärdom av. Genom att stimulera ungdomars företagsamhet tillgodoses även befintliga företags behov av entreprenöriella medarbetare som ser möjligheter och tar egna initiativ. Regeringen bör därför ges i uppdrag att ekonomiskt ytterligare stärka verksamheterna kring entreprenörskap för unga.
mot · GS02N207 · 2004-09-17 00:00:00 — Nationellt miljöteknikcentrum för miljödriven utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt miljöteknikcentrum bör förläggas till . I finns det många människor med intresse och engagemang för hållbar utveckling. Det finns många kreativa och välfungerande nätverk som arbetar med att sprida kunskap och bidrar till ett förändringsarbete. I finns av landets miljöindustriföretag. Totalt är 578 företag certifierade enligt ISO 14001 och/eller enligt EMAS. Många större företag har en tydlig miljöprofil och kommunicerar företagets affärsidé med stöd av ett mycket aktivt miljöarbete. Exempel på sådana företag är , , Schenker, BTL, Artic Paper , m.fl. Hamns miljöarbete har tjänat som föregångare för andra hamnar. anordnas största miljöteknikmässa och konferensen i . hyser också största permanenta miljöutställning, Ekocentrum, där företag kan visa sina miljöinnovationer och där man publicerar en miljökarta som beskriver över 100 intressanta besöksobjekt i . Regional affärsdriven miljöutveckling stimuleras genom att olika samverkansorgan såsom () hjälper företagen att utvecklas på miljöområdet. I finns av all svensk miljöforskning inom högskolor och universitet. Utmärkande är bredden, där forskningen kring hållbar utveckling spänner över teknik, naturvetenskap, ekonomi, samhällskunskap, psykologi och filosofi. , , och /arbetar alla med olika utgångspunkter med kvalificerad miljöforskning. ingår som ett av fyra universitet i , . AGS är en världsomspännande allians mellan framstående forskningsuniversitet. Det finns sex nationella forskningsinstitut (IFP, IVF, IVL, , SLU och SP) i som spänner över vitt skilda forskningsområden såsom försurning, management, energiåtervinning och miljölogistik. Till detta kommer många kvalificerade miljökonsultföretag som är sammanlänkade med små och medelstora företag genom CMF (). , , kommunförbunden och enskilda kommuner arbetar kring frågor som bland annat rör effektivisering av miljö- och hälsoskyddsarbete i länet. En mängd projekt har pågått och planeras som rör vitt skilda ämnen såsom bioenergi - vår nästa tillväxtbransch, miljötvätthall, polymertekniskt centrum, bryggan som rör tandvårdsprodukter, demonstrationsanläggning för bränsleceller, transport och logistik i transportkedjan, energitekniskt centrum (ETC) m.fl. Jag anser att många goda skäl talar för att ett nationellt miljöteknikcentrum för miljödriven utveckling bör förläggas till .