mot · GR02MJ25 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:39 Uppföljning av skogspolitiken 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Översyn av skogspolitiken är nödvändig 2 6 Avsättning av skyddad skogsmark 4 7 Skogens kulturmiljövärden 5 8 Skogen och infrastrukturen 5 9 Ökad träanvändning 6 11 Nej till EU-gemensam skogspolitik 6 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av skogspolitiken och en sammanhållen strategi för förvaltningen av den svenska skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om älgstammens storlek. begär att regeringen återkommer med förslag på ändring av skogsvårdslagen i syfte att förhindra oansvarigt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inventering och avsättning av skyddad skogsmark. begär att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning i syfte att öka möjligheterna att kompensera markägaren ekonomiskt då inskränkning i markanvändning sker till följd av förekomst av fornlämningar och kulturminnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogsforskningen och den skogsindustriella forskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör förhindra en gemensam skogspolitik inom EU. 3 Översyn av skogspolitiken är nödvändig Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring och är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri skall kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa mål är jämställda vid utformningen av den övergripande skogspolitiken. Den kristdemokratiska politiken bygger på förvaltarskapstanken, vilket medför att skogsbrukare har att ta ansvar för kommande generationer. Skogsvårdslagen, där miljö- och produktionsmål jämställs, är utformad för att ge skydd åt den biologiska mångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för den svenska skogsindustrin. Denna lagstiftning har bara gällt , i skogens omloppstid. Den senaste tidens utveckling visar att en översyn av den svenska skogspolitiken är nödvändig. Efterfrågan på skogsprodukter är stor i det moderna samhället. har virkesanvändningen i ökat med , vilket är en ökning . avverkades , vilket är den största avverkningen . Det beräknas att avverkningspotentialen för perioden 20052014 ligga . Därefter kommer potentialen att ligga kring . Efterfrågan bedöms dock fortsätta öka åtminstone framåt, vilket innebär att virkesförbrukningen kommer att överstiga avverkningspotentialen. För att det svenska skogsbruket skall vara hållbart får inte den årliga avverkningen överstiga avverkningspotentialen. En nödvändig åtgärd för att höja avverkningspotentialen med bibehållna miljöhänsyn är att eliminera de uppenbara brister som finns i dagens skogsbruk, redovisade i den senaste utvärderingen av svenskt skogsbruk (2001). En fjärdedel av den återbeskogade arealen uppfyller inte skogsvårdslagens krav. Exempelvis är en miljon hektar ungskog i akut behov av röjning och nyplanteringen släpar efter med . Omställningen till det uthålliga samhället medför också att skogen i större utsträckning skall leverera biobränslen för energiproduktion. Skogen skall vara en plats för rekreation för allmänheten, bland annat genom jakt, bär- och svampplockning samt strövande. För att sammanjämka alla de krav som ställs på den svenska skogen och göra de rätta prioriteringarna är en översyn av den svenska skogspolitiken nödvändig. En kraftfull satsning på virkesproduktion, i kombination med högre miljöambitioner, är nödvändig. Det svenska skogsbruket skall vara hållbart både för virkesproduktionen och miljön. På får den årliga avverkningen därför inte överstiga tillväxten. skogar brukas med världens kanske mest miljöanpassade metoder. har varit en mycket omfattande satsning riktad mot det privata skogsbruket med betoning på produktion utifrån miljö- och naturvårdsåtaganden. Det är därför beklagligt att regeringen minskat resurserna till skogsvårdsorganisationen så att projektet har tvingats avslutas. Den bantning av skogsvårdsorganisationen som skett har påverkat resurserna för rådgivning och tillsyn negativt. Antalet tjänstgöringsdagar för tillsyn har minskat och den anslagsfinansierade rådgivningen har minskat . Detta är särskilt beklagligt mot bakgrund av att behovet av rådgivningsinsatser ökat i och med att detaljregleringen av skogsbruket avvecklats. vill inte ha en återgång till ett mer reglerat skogsbruk, men vill i stället se ökade satsningar på rådgivning, utbildning och tillsyn. Med tydliga lagar och förordningar behövs inte detaljregleringar. Det som krävs är en ramlag som innehåller krav på återväxt, skogsskydd och naturvårdshänsyn. beklagar att regeringen valt att endast presentera en skrivelse och inte en proposition som tidigare utlovats. är tveksamma till att minska viltstammarnas storlek. finns ett överflöd av föda medan bland annat älgarna äter främst kvistar från träden, såväl lövträd som unga tallar. I första hand tar de lövträd, men när de inte räcker till måste älgarna beta av unga tallar. har successivt minskande arealer ungskog inneburit ett minskat foderutbud, vilket medfört att antalet älgar per areal ungskog hållits relativt trots en minskande älgstam. har bedrivit ett foderprojekt i Halle- och Hunneberg, där skogen varit mycket hårt ansatt av älgskador. Olika sorters vide har planterats och ekar har friställts i tät skog. Projektet har börjat ge resultat i form av minskade älgskador på tallar. bedömer att en ytterligare minskning av älgstammen inte är nödvändig. Mot bakgrund av ett antal uppmärksammade fall av klipperi, d.v.s. snabba förvärv av skogsmark som därefter slutavverkas, beslutade 1998 att som sin mening ge regeringen till känna att en utvärdering av bestämmelserna i jordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen borde genomföras. Genom beslut tillsattes med uppgift att utvärdera effekten av vissa jordpolitiska bestämmelser. lämnade utredningen sitt betänkande Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38). En av utredningens slutsatser är att de negativa konsekvenserna av dessa s.k. exploaterande förvärv i första hand bör motverkas genom en striktare tillämpning av skogsvårdslagen. Trots att regeländringar i skogsvårdslagen gjorts , anser att problemet med oansvarigt skogsbruk inte förhindras på ett tillfredsställande sätt. Därför begär att regeringen återkommer med förslag på ändring av skogsvårdslagen i syfte att förhindra oansvarigt skogsbruk i form av s.k. klipperi. 6 Avsättning av skyddad skogsmark anser att naturvården skall ske med utgångspunkt i tillgänglig kunskap om de naturvärden som finns i och hur de bäst skall skyddas. Innan nya reservat inrättas i den omfattning regeringen planerar, bör det göras en bristanalys och en nationell strategi för arbetet bör formuleras. Ett oroande problem är den ökande avverkningen av fjällnära skog, som tros höra samman med den debatt som förts om kommande inventeringar av naturvärden. Det är stor risk att de tilltänkta reservaten avverkas på grund av att markägaren oroar sig över att de skall bli reservat utan att denne får tillräcklig kompensation. föreslår att inventeringsarbetet skall koncentreras på de skogar där avverkningstillstånd sökts. I områden där tillstånd för avverkning sökts, skall en översiktlig inventering först göras innan tillstånd att avverka beviljas. Detta bör gälla alla fjällnära eller urskogsartade områden. Mot bakgrund av vad som anförts ovan om de ökande kraven på utnyttjande av den svenska skogen är det nödvändigt att avsättningar av skyddsvärd mark görs så smart som möjligt. Omfattningen och formerna för avsättning måste fastställas genom en helhetsbedömning av behovet av tillväxt, avverkning och andra skogspolitiska mål. Bedömningen av vilka områden som är skyddsvärda måste utvärderas kontinuerligt mot bakgrund av hur förekomsten av olika arter och habitat utvecklas. För att nå miljömålet Levande skogar har högt ställda delmål satts upp. En grundförutsättning för att nå målen för kulturmiljövården är att inventerade fornlämningar finns registrerade och att uppgifterna om lämningarna är lätt åtkomliga för markägarna. Registrering och redovisning av befintliga fornlämningar måste därför prioriteras av de kulturmiljövårdande myndigheterna. De enskilda skogsägarnas kunskaper och intresse för kulturlämningarna i skogen är en stor tillgång. Men ett fortsatt starkt engagemang är beroende av statens syn på förfoganderätten till marken. Dagens skogsägare måste på samma sätt som tidigare generationer ha rätten att bruka sin mark effektivt. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen, som kan öppna för möjligheten till ersättning för inskränkning i brukandet inom större fornlämningar och fornlämningsområden. har länsstyrelserna rapporterat om allt fler skador på kulturlämningar i skogen. Nya inventeringar visar arealtäckande fornlämningar av en omfattning som kan komma att medföra betydande inskränkningar i det enskilda skogsföretaget. På sina håll finns risk för att skogsbruk och kulturminnesvård hamnar på kollisionskurs. Det har redan noterats en ökad misstro bland skogsägarna mot dagens myndighetsutövning. Det är rimligt att de markägare som drabbas av betydande inskränkningar i nyttjandet av marken, utöver den hänsyn markägaren skall ta till allmänna intressen, skall kompenseras ekonomiskt genom en intrångsersättning. 8 Skogen och infrastrukturen Det är inte bara genom att fortsättningsvis hålla inne nödvändiga underhållsanslag som regeringen hotar vägnätets standard och därigenom den regionala utvecklingen. Genom att successivt avsäga sig ansvaret för vägarna på den svenska landsbygden riskerar regeringen att kraftigt försämra det som är knappt acceptabla transportleder. Det finns stora risker med att, såsom en statlig utredning föreslog, överföra en stor mängd allmän väg till det enskilda vägnätet. Tryggheten i systemet hotar att försvinna. anser att staten fortsättningsvis skall ta ansvar för att god vägstandard upprätthålls i hela landet, även på landsbygden. Anslagen till de enskilda vägarna måste öka. Därför har i partiets budgetmotion anvisat ökade anslag till drift och byggande av enskilda vägar. Trä är ett naturligt material som passar in i ett samhälle med uthållig tillväxt. Skog och träprodukter är kolsänkor som bromsar ökningen av koldioxid i atmosfären. Trä är också ett energibesparande material med god isoleringsförmåga. I , liksom i som helhet, är tillväxten i skogen större än avverkningarna. Detta skapar utrymme för en ökad användning av trä, exempelvis inom byggnadsindustrin. En ökad efterfrågan på trä skulle kunna ge ökade exportintäkter till . Kunskapen om miljöfördelarna med trä som byggnadsmaterial behöver föras ut till de stora europeiska länderna, som har en låg träanvändning per capita. I har 2000/for Good, som genomförs av träindustrierna i , och , pågått . Kampanjens syfte är att öka träanvändningen och förbättra attityden till trä hos såväl konsumenter som branschproffs. En enkät som genomförts bland industri- och handelsföretag i träbranschen visar att av företagen uppger att kampanjen positivt påverkat deras försäljning. Regeringen har utlovat en forskningspolitisk proposition . vill uppmana regeringen att i utformningen av forskningspropositionen beakta den utveckling som varit i när det gäller skogsforskningen. som universitet, högskolor och forskningsinstitut fått fler uppgifter att fylla har man i princip fått mindre medel. De bristfälliga resurserna har lett till att kvaliteten på forskning och utbildning har sänkts. menar att staten måste ta ett ökat ansvar för den långsiktiga finansieringen av den skogsindustriella forskningen i . 11 Nej till EU-gemensam skogspolitik I likhet med regeringen anser att det inte skall införas någon gemensam skogspolitik inom EU. För del är utgångspunkten att varje land självt skall råda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendrag och andra naturtillgångar. Det är angeläget att håller fast vid uppfattningen att skogspolitiken skall vara en nationell angelägenhet. anser att skall förhindra sådana beslut som innebär att skogspolitiken blir ett EU-gemensamt politikområde, även om vårt land skulle bli ensamt bland medlemsländerna om denna uppfattning. von der Esch (kd)