mot · GS02T298 · 2004-09-30 00:00:00 — Vägar och järnvägar för utveckling i , och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och läns betydelse för tillväxten och utvecklingen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av förbifarten vid Sala längs och 70. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggstarten för investeringar på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väg 67, sträckan . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tågtrafiken norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om , Mälartunneln, spåret samt fyrspårskapacitet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tågsträckan . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bergslagspendeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om huvudmanna- och utförarskap för tågtrafiken i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . är en stark region med oumbärlig betydelse för svensk utveckling och tillväxt i landet. av den svenska ekonomin och av befolkningen finns i . beräknas befolkningen i regionen öka med ytterligare 600 000-800 000 invånare. har inte bara en stark befolkningsutveckling utan är också den viktigaste tillväxtmotorn i . Tillväxten i regionen var dubbelt så hög som i övriga landet. Stannar eller minskar utvecklingen och tillväxten i innebär det ett hårt slag mot svensk samhällsekonomi och får förödande konsekvenser för regionens möjligheter att bidra med medel till övriga landet. Hela landet drabbas om inte utvecklas påönskvärt sätt. Det ligger därför i allas intresse att utvecklas. En viktig del av är . För att klara behovet av arbetskraft och bostäder i måste regionen ses som en integrerad helhet där fyller en viktig uppgift för att försörja hela regionen, och kanske framför allt , med bostäder och arbetskraft. Därför måste kommunikationerna mellan länet och och självklart även inom länet vara av god standard. Annars undergrävs regionens och därmed landets utveckling och framtid. Emellertid riskeras denna utveckling om inte tillräckliga investeringar görs i vägnätet. Om den så kallade nollvisionen i trafiken därtill ska ha någon möjlighet att kunna uppnås är det nödvändigt med strategiska investeringar i vägnätet så att antalet döda och skadade kan minskas. För och är det nödvändigt med en offensiv satsning i detta avseende. Mycket planering har gjorts av olika investeringar som måste komma till stånd. Förbifart Sala och E 18 Förberedelser pågår inför byggstart för tre västmanländska projekt: förbifart Sala (/70), E 18 Enköping-Sagån och E 18 . Bygghandlingar finns klara för förbifart Sala delen och bygghandlingar för beräknas upphandlas . Arbetet med arkeologifrågor för E 18-objekten har också dragit i gång. Förarbetet löper enligt planerna och under förutsättning att tillräckliga medel ställs till förfogande bör bygget av dessa objekt komma i gång enligt planerna. Byggstart för E 18 Lekhyttan-Adolfsberg - 2 mil väg väster om - med planerad byggstart är beroende av om tillåts ta i bruk sitt anslagssparande. Annars blir det byggstart mycket sent 2005 eller först med viss "köbildning" för övriga nationella objekt. Ytterligare en investering som är angelägen ur lokalt, regionalt och nationellt perspektiv är upprustningen av (Stingtorpet)-. Vägsträckan är en del av stamvägen Räta Linjen. Trafiksäkerheten är klart otillfredsställande på sträckan eftersom vägen är smal och säkerhetszoner saknas. Vägen rekommenderas som primärväg för tunga transporter med farligt gods, vilket gör det hårt belastad. Vid en olycka med farliga ämnen riskeras oöverskådliga skador på Enköpingsåsen som utgör en av största grundvattentäkter. Ur både trafiksäkerhets- och miljösynvinkel är det därmed nödvändigt att rusta vägsträckan. I finns också stora behov av satsningar på järnvägen, inte minst på grund av de otillräckliga investeringar som varit fallet . Kostnader för önskemålen uppskattas till . Detta är mer än dubbelt så mycket som de infrastrukturpropositionen förmått prestera. Det grundläggande problemet i svensk infrastrukturpolitik är sålunda de otillräckliga resurserna och oförmågan att prioritera nödvändiga framtidssatsningar. En region som varit eftersatt också i detta avseende är . Trots att av landets tågresor sker i östra har inte investeringarna varit i paritet med behoven. är ett befolkningstätt område med en alltmer integrerad arbets- och studiemarknad. Kollektivtrafiken i har utvecklats mycket starkt. Det har t.ex. bidragit till att arbetspendlingen mellan och ökat . För del bidrar detta i hög grad till utvecklingen från industrilän till en modern och mångfasetterad del av med diversifierad arbetsmarknad, rikt friluftsliv och hög livskvalitet. En fortsatt vidareutveckling av kollektivtrafiken i är vidare nödvändig för att få en mer integrerad arbetsmarknad och därmed klara behov av arbetskraft och tillgången till högre utbildning för alla dem som av olika skäl inte kan byta bostadsort. En sådan regionförstoring genererar i sin tur både fler arbetsresor och fler privatresor. Det är nödvändigt att staten tar sitt ansvar för att dels klara det växande behovet av kapacitet i kollektivtrafiken, dels bygga bort de hinder som förhindrar utveckling i . Eftersom i hög grad är den allra viktigaste tillväxtmotorn för hela är det skadligt för landet om brister i kollektivtrafiken hindrar tillväxtens utveckling. Det är sålunda nationella behov och inte bara regionala behov som utmärker . Det allra viktigaste är att det blir en ökad spårkapacitet mellan norra och . Det krävs en fyrspårsutbyggnad samt byggande av /Mälartunneln. Förhandlingar har pågått från statens sida med de regionala parterna för samfinansiering av stationsområden m.m. Projektet innehåller två delar: och två nya spår . I regeringens beslut finns en låneram för Mälartunneln. Byggstart för Mälartunneln/planeras med förberedande arbeten och skall stå klar . För kan byggstart ske 2008 och byggtiden kan handla , vilket innebär ett färdigställande . Detta kräver dock ett lika fokuserat arbete som det som pågår för Citybanedelen. Ett utbyggt fyrspår är nödvändigt för att få in fler tåg mot på under sk "peak-time ", dvs. kl. 6.00-8.30 och är därmed helt avgörande för anknytning till arbetsmarknad. Dubbelspåren är en oerhört viktig framtidsfråga för där Mälarbanetågen konkurrerar om utrymmet på de nuvarande två spåren med en växande pendeltågstrafik. Vidare bör fyrspårskapaciteten byggas till . Även Stockholmsberedningen har föreslagit detta. Detta är nödvändigt för att säkerställa tillväxt och utveckling. och är starkt beroende av detta. Såvida inte spårkapaciteten mellan och byggs ut kommer tillväxten att avbrytas 2006. Då undergrävs tillväxten och utvecklingen och därmed möjligheten att genera den livsviktiga tillväxt och de resurser som kommer hela landet till del från . Trafiken inom såväl Tåg i som Tåg i Bergslagen erhåller medfinansiering från Rikstrafiken. Budgetpropositionens medel medger dock enligt uppgift från Rikstrafiken inga pengar till tvärförbindelsen Uppsala-Sala-Västerås-Kolbäck-Eskilstuna-Norrköping . har denna trafik erhållit 16 miljoner . Det vore allvarligt för regionen om sträckan inte kunde erhålla statligt stöd. kommer för alltid att vara en sorgens och tragedins dag i Bergslagen och . Sex människor dog och fem människor skadades allvarligt när en buss körde av vägen mellan och . Bussen var en ersättningsbuss för ett inställt tåg på sträckan , den s.k. Bergslagspendeln som drivs av Tåg i Bergslagen. Tåg i Bergslagen körs av SJ - ett statligt företag - som ansvarar för både materiel och personal. Ersättningsbussar har använts flitigt . Detta stråk genom Bergslagen är av mycket stor betydelse för alla människor som bor i regionen och för de företag och organisationer som verkar där. Det går inte att acceptera att tågtrafiken i Bergslagen hanteras på ett så undermåligt sätt att det ska vara nödvändigt att frekvent använda ersättningsbussar med fara för passagerare, personal och boende längs vägarna. Det är heller inte acceptabelt att Bergslagspendeln mellan och inte underhålls och dimensioneras så att tågtrafiken kan komma fram på ett tillräckligt sätt. Det är dags att se till att Bergslagspendeln fungerar. Tåg i Bergslagen erhåller ett statligt stöd à och avtalet gäller fram till mitten av 2006, varför omförhandling kommer att aktualiseras . I det sammanhanget är det angeläget att staten även fortsättningsvis tar ett aktivt ansvar för tågtrafiken i Bergslagen eftersom denna för invånarna är en förutsättning för pendling till arbete och studier. Vem ska köra tågen? Den tilltagande regionförstoringen ställer järnvägens trafikeringsfrågor i fokus. Dels finns trafikhuvudmannaansvaret inom det egna länet och Rikstrafikens ansvar för stödköp av interregionala olönsamma förbindelser. I övrigt är det SJ:s affärsuppdrag som gäller för att möta ökade krav på tågburen kollektivtrafik i de växande regionerna om inte stödköp görs från berörda trafikhuvudmän. Frågor kring kollektivtrafiken kommer sannolikt att hanteras i den transportpolitiska proposition som är aviserad . Med tanke på de radikala försämringar som många resenärer redan upplevt inom Tåg i , som SJ kör, finns all anledning att överväga ett ändrat huvudmanna- och utförarskap. Mälarfarleden via förbinder och hamnar () med . Eftersom vattenståndet vid normalvatten är 40 cm högre i än i finns en sluss i . Den befintliga är . Genom denna sluss passerar 4 000 fartyg med sammanlagt gods. Största tillåtna fartygslängd är och största bredd är . För att kunna ta in större fartyg i krävs en utbyggnad av där fartyg med 24 meters bredd och 180 meters längd kan passera genom kanalen. Fördjupning av Mälarfarleden är inte aktuell. kom signaler från redarna att nytt tonnage kommer få prestanda som ställer krav på ombyggnad av i , annars blir det inte aktuellt med leveranser via hamnarna i . Föreslagna åtgärder i i innebär att tonnaget på kan öka från till 12 000-14 000 ton beroende på godsslag. Nya större båtar på ökar sjöfartens konkurrenskraft gentemot övriga transportslag. Genomförs inte investeringen minskar sannolikt sjöfartens konkurrenskraft gradvis, vilket också kan påverka säkerheten negativt genom att tonnaget blir allt äldre. En rad samhällsekonomiska beräkningar för utbyggnad av har genomförts , där samhällsnyttan i samtliga fall varit positiv. Utöver den nytta ombyggnaden innebär för sjöfarten har också betydelsen av funktion för avtappning av redovisats i en skrivelse till regeringen daterad från landshövdingarna i , , , och . Genom utbyggnad av i kan tappningskapaciteten för öka med . Frakterna på ökade efter från 0,5 till 2 miljoner ton gods. Den stora utbyggnad som skedde av farleden och berörda hamnar resulterade i mer än en fördubbling av transporterna på . Nivån gods, varav berör hamnarna i och , har legat ganska . En utebliven slussinvestering kan få allvarliga följder för Mälarsjöfarten och att minskningen av handelssjöfarten på kan gå relativt snabbt om inte ett skyndsamt utbyggnadsbeslut kommer till stånd. Minskade sjötransporter innebär ökade landtransporter vilket kan vara negativt från miljösynpunkt. finns dessutom oroande tecken på att trafiken, på grund av i och de förhållandevis höga kostnaderna för trafik på , minskar. Det är därför angeläget att komma till rätta med problematiken och göra en ny sluss i möjlig.