mot · GS02Ub390 · 2004-10-04 00:00:00 — Det är dags att syna den socialdemokratiska trekvartsskolan, där bara tre barn av fyra når kunskapsmålen. behöver en ny skolpolitik som tar fasta på och stärker det goda i dagens skola, men som ger skolan nya verktyg att använda för att komma till rätta med problemen. Vi vill ha en målstyrd skola där nationellt etablerade mål slår fast vad skolan skall uppnå. Hur de nationella målen nås skall vara upp till skolans medarbetare att avgöra. En nationell finansiering som skapar valfrihet för eleven och etableringsfrihet för skolor skall införas. En nationell kvalitetsutvärdering som betraktar alla skolor med samma ögon klargör sedan hur skolorna klarar målen. Styrningen av skolan skall vara kvalitativ. är skollagen och skolpolitiken i stället kvantitativ i sin styrning. Det regleras när läsår börjar, hur mycket undervisning som får ges och hur länge skolplikten varar. Det finns en mängd krav på hur skolan skall arbeta, men få på vilka resultat som skall nås. Det centrala är att varje elev ges möjlighet att nå kunskapsmålen. Lärandet och skolgången måste därför bli betydligt mer individualiserad än . Det gäller såväl skoltidens längd som hur undervisningen avpassas efter varje enskild elevs förutsättningar och behov. Ingen elev skall behöva lämna med bristande baskunskaper på grund av bristande individanpassning. Utgångspunkten måste vara att varje skolforms uppdrag, varje skolforms problem, varje skolforms kvalitetsbrist, måste lösas inom ramen för den skolformen. lämnar var fjärde elev utan fullständiga betyg. När ribban sattes för gränsen för fullständiga betyg var samtliga riksdagspartier eniga om att målen sattes så att i princip alla elever skulle kunna nå dem. Ändå misslyckas skolpolitiken med sitt uppdrag och lämnar utan fullständiga betyg. Skolpolitikens misslyckande är så omfattande att det knappast längre ens anses realistiskt att samtliga elever skall klara samtliga mål. Debatten handlar i stället om hur nära målen för matematik, svenska och engelska skolan och eleverna kommer. Kunskapsinhämtning är hårt arbete som kräver mycket av eleven. Varje talang skall tas till vara, men enkom talang räcker inte. All undervisning är inte lustfylld utan ansträngningar, repetition och tankemöda krävs av eleven. Vikten av att fåägna sig åt det man vill och är duktig på kan inte nog understrykas. Framgång och vetskap om att man kan lyckas i favoritämnet kan lyfta en elevs hela inställning till sin egen förmåga och kapacitet. Det är viktigt att redan i lägga grunden för goda spiraler i inlärningsprocessen. Eleverna måste mötas av höga förväntningar och utgångspunkten måste vara att alla kan lära. som alla elever skall mötas av höga förväntningar är det viktigt att ta hänsyn till att alla elever är olika och att det därför är viktigt att individanpassa utbildningen och ha stor flexibilitet vad gäller undervisningsmetoder. Samtliga landets skolor måste också ges ökad pedagogisk frihet och möjlighet att arbeta utan nationell timplan. För de elever som inte når målen skall det finnas tidiga insatser att sätta in. För dem som behöver lite extra tid och extra undervisning skall det ges. Diskussioner kring extratid i skolan handlar ofta om ett tionde år, som påbyggnad av det nionde. Det är fel sätt att se på flexibilitet och extratid. Det är grunderna som måste sitta och ges tid för att eleverna inte skall halka efter. De flesta barn som behöver lite extra undervisning eller rent av ett helt skolår till behöver det tidigt - så att deras kunskaper och ibland också mognad hinner ikapp. Det skall vara möjligt för föräldrar att begära betyg eller skriftliga omdömen redan i skolans första år. De skolor som såönskar skall kunna ge betyg eller skriftliga omdömen redan i skolans första år. I en skola som styrs genom nationella kunskapsmål måste återkommande utvärderingar och ökad uppföljning få större betydelse för elevens utveckling. Mål utan uppföljning ger ingen styrning alls. vill införa ett betygssystem i tio steg senast från årskurs fem. Utöver de nationella betygen bör skolorna ha frihet att själva utforma system för information till hemmen utifrån egna kriterier. Det viktiga är att alla elever och föräldrar redan från början i skolan får tydlig information om hur skolarbetet fortskrider. De fyra betygssteg som används är otillräckliga för att spegla elevernas kunskaper och resultat på ett tillfredsställande sätt, och informationen om betygskriterierna måste förbättras. Det är för stora skillnader på vad som är nätt och jämt Godkänd och nästan Väl godkänd för att motivera samma betyg. Eleverna tycker att det gör betygen orättvisa, vilket gör betygen mindre användbara som pedagogiskt verktyg. För att stärka elevens rätt skall betygen kunna överklagas. För att ytterligare öka möjligheterna för eleven skall det vara möjligt att återkommande tentera av de olika nivåerna påämnena. Liksom det skall vara möjligt att läsa gymnasiekurser i matematik eller historia skall det vara möjligt att påbörja lärlingsutbildning tidigare. För att eleverna skall kunna nå målen krävs att de följer undervisningen. Lärare och skolledare skall få ett tydligt mandat att tillrättaföra elever som skolkar eller stör undervisningen. Pedagogisk frihet måste mötas av en faktisk möjlighet att verka. Skolan kan och bör ställa krav på föräldrarna. När konflikter uppstår mellan kamrater i skolan och när man uppmärksammar tecken på att allt inte står rätt till är det viktigt med medvetna och engagerade föräldrar. Det får inte bara vara lärarnas uppgift att stå för fostran, ens i skolmiljön. Läraren är alltid beroende av en god föräldrakontakt för att det bästa för barnen skall kunna erbjudas. För att detta skall bli möjligt måste föräldrar få mer information om arbetsinsatser och resultat. En självklar del i arbetet med normer och respekt för varandra är att föräldrarna hålls informerade om hur deras barn sköter sig. Olovlig frånvaro, skolk och inblandning i mobbning skall alltid rapporteras direkt till föräldrarna. Tydliga regler som tillämpas konsekvent är en viktig förutsättning för en god inlärningsmiljö. Alla skall kunna känna trivsel i skolan, därför måste skolan präglas av respekt, ordning och arbetsro. Alla våldsbrott som begås i skolan skall anmälas av skolan. Mobbning skall behandlas utförligt i lärarutbildningen och i fortbildningen. Det bör även vara ett krav att forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning används. Det har visat sig att vissa "hemsnickrade" program faktiskt kan öka i stället för minska mobbning. Rektorn och skolans personal har ett viktigt uppdrag i att skapa en positiv kultur på skolan, en anda av god gemenskap och respekt för varandra. Beröm och uppmuntran bör vara självklara inslag i det arbetet. Vi föreslår att en genomgripande frigörelse och förnyelse av den svenska skolan genomförs. De bästa erfarenheterna från friskolorna skall kunna förverkligas vid alla skolor. Praktiskt kan detta ske genom att finansieringsansvaret för skolan flyttas från kommunerna till staten. En nationell skolpeng skall införas och staten ta ansvar för finansieringen för skolan. Vi föreslår inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut med uppgift att löpande utvärdera skolan. Varje skola skall granskas vad gäller undervisningskvalitet och resultat med jämna mellanrum. Återkommande granskning skall ske minst . Alla rapporter skall vara offentliga och det bör ligga i institutets ansvar att aktivt informera om analyser och slutsatser. Dessa kommer att ha extra relevans i samband med det fria skolvalet. För att alla elever och föräldrar skall kunna välja skola på lika villkor behövs att informationen om skolornas verksamhet, resultat, kvalitet och utveckling är offentlig, kontinuerlig och tillgänglig för alla föräldrar. Alla skolor bör vara fria skolor. Alla skolor skall få samma förmånliga arbetsutrymme som friskolor, och besluten skall läggas hos skolans professionella - lärare och skolledare. Alla skolor skall behandlas lika. Av detta följer att staten skall godkänna alla skolor och också kunna dra in tillståndet - och rätten till bidrag - för skolor som inte uppfyller de grundläggande kvalitetskraven. 5Varje barns rätt till kunskap7 5.1Varför finns kunskapsmålen om inte alla skall nå dem?8 6.1Grunden för allt vidare lärande12 6.2Lust att lära, beröm och uppföljning12 6.3Respekt, normer och arbetsro13 7.1Bygga vidare på kunskaperna15 7.2Utveckla både starkare och svagare sidor15 7.3Skolmiljö och återkoppling av kunskapsinnehåll16 8.1Ge de kunskaper varje elev har rätt till17 8.2Bygga vidare på de starkare och stötta de svagare sidorna17 8.3Bygg en bred kunskapsplattform för framtiden - betyg och individuella kunskapsplaner18 9Varje barn finner sin skola20 9.1Olika pedagogik passar olika elever20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuell kunskapsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla skolor bör göras till fria självständiga skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en nationell skolpeng. begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om nationell skolpeng i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en mer individanpassad undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskolan som egen skolform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell skolpeng även för elever i särskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av individualiserad undervisning för elever med utvecklingsstörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av den nationella timplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans resurser. begär att regeringen lägger fram förslag om vad i motionen anförs om en nationell information om möjligheterna till skolval. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans huvuduppgift att förmedla kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konkurrens inom utbildningsområdet. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att skolan bör styras genom lagstiftning och styrdokument samt därefter svara för resultaten inför ett nationellt kvalitetsinstitut. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om likvärdig återkommande utvärdering av samtliga skolor oavsett huvudman eller inriktning. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om nationella kunskapsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans insatser mot mobbning. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydliga mål och incitament i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betyg fem och i tio steg. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om behovet av att lärare och skolledare får ett tydligt mandat att tillrättaföra elever som skolkar eller stör undervisningen. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om nationella prov och LUS. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om individuella kunskapsplaner. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om tidiga stödinsatser för elever som riskerar att inte nå målen. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om avvägning mellan obligatoriska och frivilliga ämnen. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om individanpassad inriktning av utbildningen redan i . begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skoltidens längd. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om möjlighet för skolor att avge betyg och skriftliga omdömen. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om rätt att tentera upp och av betyg. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om antagningskraven till gymnasiet. begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om undervisning på entreprenad. 4Varje barns rätt till kunskap Skolan skall vara den mest kreativa och framåtblickande miljön i ett kunskapssamhälle. Där skall nyfikenhet och glädje över att lära, respektive över att lära andra prägla miljön. Där skall öppenhet för nya idéer finnas och medarbetarnas frihet att förverkliga dem vara som störst. Där skall forskningens resultat snabbt tillämpas i vardag. Där skall utvärdering av resultat och ansvarstagande för dessa resultat vara frihetens spegelbild och bidra till att utveckla skolan. Ställ detta mot hur den svenska skolan förknippats med krisrapporter om elevers bristande kunskapsresultat, problem med mobbning och sjukskrivningar bland lärare. Kontrasten är stor. Dessa problem är symptom på en skolpolitik som lett skolan fel. Det är dags att syna den socialdemokratiska trekvartsskolan, där bara tre elever av fyra når kunskapsmålen. behöver en ny skolpolitik som tar fasta på och stärker det goda i dagens skola, men som ger skolan nya verktyg att använda för att komma till rätta med problemen. Den skolpolitiska debattens fokus ligger helt på skolans organisation, på vem som skall fåäga och driva skolor. Det skolan är till för, att förmedla kunskap och hur detta uppdrag , har hamnat i skymundan. Det viktiga i skolpolitiken är inte vem som äger eller driver skolan, utan vad barn lär sig. Utbildningspolitiken skall handla om den kunskap barn har med sig ut från klassrummet efter skolåren. Skolpolitiken måste sluta betrakta skolan som ett hus och en institution, där de yttre formerna för verksamheten står i centrum. I stället är det hur skolan fungerar - innehållet, det vill säga förutsättningarna för själva kunskapsförmedlingen som bör stärkas. Vi vill ha en målstyrd skola där nationellt etablerade mål slår fast vad skolan skall uppnå. Hur de nationella målen nås skall vara upp till skolans medarbetare att avgöra. En nationell finansiering som skapar valfrihet för eleven och etableringsfrihet för skolor skall införas. En nationell kvalitetsutvärdering som betraktar alla skolor med samma ögon klargör sedan hur skolorna klarar målen. Styrningen av skolan skall vara kvalitativ. är skollagen och skolpolitiken istället kvantitativ i sin styrning. Det regleras när läsår börjar, hur mycket undervisning som får ges och hur länge skolplikten varar. Det finns en mängd krav på hur skolan skall arbeta, men få krav kan på vilka resultat som skall nås. Vi menar att det centrala är att varje elev ges möjlighet att nå kunskapsmålen och att det är detta som skall stå i centrum i styrningen av skolan. Lärandet och skolgången måste därför bli betydligt mer individualiserad än . Det gäller såväl skoltidens längd som hur undervisningen avpassas efter varje enskild elevs förutsättningar och behov. Fler elever kan lära sig mer i skolan än vad som är fallet . En viss mängd baskunskap är nödvändig för medborgarna att ha för att de skall klara sig bra i livet. Varje barn bör därför ha rätt till den undervisning och den form på undervisning som gör att de kan utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina egna förutsättningar. Konkret innebär detta rätten till det stöd och den hjälp som krävs för att eleven skall kunna klara skolans kunskapsmål och ta det första trappsteget på livets kunskapstrappa. Utan detta riskerar han eller hon att hamna utanför redan som 16-åring. Det är innehållet i det vi kallar individuell kunskapsrätt. Ett annat sätt att uttrycka det påär att ingen elev skall behöva lämna med bristande baskunskaper på grund av bristande individanpassning. 4.1Varför finns kunskapsmålen om inte alla skall nå dem? Regeringen är på väg att permanenta två parallella utbildningssystem i . Ett ordinarie och officiellt - där elever går i grundskola, följt av gymnasieskola och universitet. Ett inofficiellt och reparativt - där ett stort antal elever går i grundskola, sedan i gymnasieskolans individuella program, därefter på collegeår och sedan kanske på högskola. Det är bra att elever har en andra chans till utbildning, men det är fel att skolpolitikens brister gör denna andra chans nödvändig för så många. Det kostar tid och resurser både för staten och enskilda personer. Utgångspunkten måste vara att varje skolforms uppdrag, varje skolforms problem, varje skolforms kvalitetsbrist, måste lösas inom ramen för den skolformen. skickas i stället problemen vidare. Regeringen ägnar inte energin åt nödvändiga kvalitetsförstärkningar av den ordinarie skolan, utan koncentrerar sig i stället på att bygga ut den reparativa skolan. De grundläggande problemen i skolan kvarstår och förstärks visar ny statistik. Var fjärde elev saknar fullständiga betyg när de lämnar . När ribban slogs fast för hur mycket varje elev i svenska skolor skall kunna i obligatorisk grundskola var samtliga riksdagspartier eniga om att målen sattes så att i princip alla elever skulle kunna nå dem. Ändå misslyckas skolpolitiken med sitt uppdrag och lämnar utan fullständiga betyg. Utvecklingen är allvarlig. lämnade av eleverna - var femte elev - utan fullständiga betyg. Fram steg andelen och av elever som gick ut då saknade betyg i alla ämnen. låg fortfarande nivån påöver - alltså saknar mer än var fjärde elev fullständiga betyg. Var tionde elev lämnar därtill utan att vara behörig till gymnasiets nationella program. Det innebär att var tionde elev saknar kunskaper nog för att få betyget godkänt i matematik, svenska eller engelska. Dessa elever kan sakna betyg i ett av ämnena eller i samtliga tre. lämnade sin preliminära statistik för resultaten i skolan /2004. av eleverna står utan Godkänt i matematik, svenska och engelska. 1998 var motsvarande siffra . Bortsett från ett litet framsteg 2003 har trenden varit stigande. Över 10 000 elever står utan biljett till gymnasiets nationella program. nådde inte målen i svenska. Motsvarande andelar för matematik och engelska var . I svenska som andraspråk var det som inte fick godkänt betyg enligt den preliminära statistiken. Skolpolitikens misslyckande är så djupt att det knappast längre ens anses realistiskt att samtliga elever skall klara samtliga mål. Debatten handlar i stället om hur nära målen för matematik, svenska och engelska skolan och eleverna kommer. Varför finns kunskapsmålen om Socialdemokraterna inte anser att alla barn skall få förutsättningar att nå dem? Antingen är skolpolitiken misslyckad eller målen fel satta och det senare avvisar vi moderater. Det avvisade för övrigt också tidigare socialdemokratiska skolministrar. Elever i särskola och specialskola har rätt till den undervisning som gör att de kan utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina förutsättningar. På alltför många håll visar det sig att särskolan mer fungerar som en förvaringsplats än ett ställe för kunskapsinhämtning. Det kan behövas olika för landets elever att nå skolans kunskapsmål. Eleverna bör börja när de är skolmogna, vid sex, ålder och sluta skolan när de nått målen efter åtta till . För de flesta kan säkert vara ett riktmärke, men ingenting hindrar att en del elever kan klara att nå målen snabbare, som andra kan behöva mer tid på sig. Det är att kunskapsmålen kan nås som är det viktiga, inte i första hand vilken tid det tar. finns en formell möjlighet till extraår i skollagen för elever som behöver, men den utnyttjas ytterst sällan. Extra insatser, stöd eller skolår skall komma tidigt i ett barns skolgång för att ge resultat. kommer extra stöd ofta , när problem blir uppenbara i samband med att de första betygen ges i åttonde klass. På samma sätt finns en formell möjlighet för den elev som uppfyller kunskapsmålen att få lämna redan tidigare än våren han eller hon fyller 16. Att detta sker är också ovanligt. Men inte bara skoltidens längd måste kunna variera efter behov. Det måste också bli accepterat med en flexibel skolstart. Alla barn är inte skolmogna . Redan nu önskar en rad kommuner att få erbjuda höst- och vårintag till . Att tidsåtgången kan variera lite och att alla elever som läser tillsammans inte är exakt lika gamla blir naturligt i en skola med flexibel skolstart. Skolpolitikens portal, skolplikten, börjar höstterminen det år barnet fyller sju. Detta är ett av hindren för flexibel skolstart med intagning både vår och höst. Skolplikten reglerar att ingen är skyldig att gå i skolan , eller längre än åtta - i de lägsta årskurserna sex - timmar . Det finns således kvantitativa gränser för hur många timmars utbildning en skola kan ge eleven. Skolplikten skall vara kvar för att garantera att alla barn kommer till skolan, men skollagen behöver moderniseras för att möjliggöra en flexiblare och mer individanpassad skola. Kunskapsinhämtning måste stå i centrum. Samtliga landets skolor måste ges ökad pedagogisk frihet och möjlighet att arbeta utan nationell timplan. har visat att resultaten vad gäller betyg och meritvärde förbättrats mest på de skolor som inom ramen för dagens försöksverksamhet tillåts arbeta utan nationell timplan. Större frihet för skolan och en avskaffad timplan för undervisningen gynnar inte minst invandrarelevers kunskapsutveckling. Trots att positiva effekter av ökad pedagogisk frihet för skolorna finns belagda och detta och trots att skolminister uppgett sig vara väl medveten om vilka goda effekter ett avskaffande av den nationella timplanen kan ge har Socialdemokraterna i avvisat våra förslag om att avskaffa timplanen. I stället pratar och om "försöksverksamhet" och eventuella, framtida förslag om ett avskaffande. Elever med diagnostiserad utvecklingsstörning och som inte bedöms kunna uppnå kunskapsmål har rätt att bli mottagna i särskolan. Den möjligheten måste även finnas . Särskolan som egen skolform är en utmärkt skolform. Detta även om undersökningar visar att alltför många ställen mer har formen av förvaring än kunskapsskola. misslyckande med individualiseringen har lett till att antalet elever i särskolan i många kommuner ökat avsevärt. Intrycket är tydligt. Särskolan används inte sällan som sista utväg för att klara av elever som har inlärningsproblem eller beteendeproblem. Vi moderater menar att särskolan behövs som egen skolform, men måste naturligtvis enbart vara en skola för elever med diagnostiserad utvecklingsstörning. Elever med andra problem som leder till inlärningssvårigheter måste av genom en bättre grundskola och inte genom att gömma elever i en annan skolform. Många föräldrar till elever med utvecklingsstörning avstår av olika skäl ifrån att skriva in sina barn i särskolan. Ett skäl som brukar anges är att barnen blir stämplade för livet med ett avgångsbetyg ifrån särskolan. Valet blir då att även fortsättningsvis läsa enligt mål med de uppenbara svårigheter detta innebär. Andra väljer att skriva in sina barn i särskolan men önskar att barnet även fortsättningsvis läser tillsammans med sina gamla kamrater. Utmaningen för skolan när det gäller elever med utvecklingsstörning ligger i att kunna sätta realistiska mål för varje elev, att kunna individualisera undervisningen så att lusten att lära mer alltid finns där. Elever med utvecklingsstörning är av naturliga skäl mer resurskrävande, varför den nationella skolpengen utformas så att det fria valet av skola även gäller för dessa elever. Resursernas storlek spelar roll för skolans kunskapsresultat. Det behövs förmodligen ökade resurser till skolan totalt sett. Men avgörande är hur skolans resurser används.