mot · GS02N393 · 2004-10-04 00:00:00 — De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Den privata sektorns andel av den totala produktionen behöver därför bli större. Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara grunden för välfärd. I en värld där nationsgränser spelar allt mindre roll kan inte ett land hålla sig med regelverk och skatter som avsevärt avviker från omvärldens. Politikers uppgift är att skapa sådana villkor att enskilda människor vill starta företag och att befintliga företag kan expandera. Det är då jobben kommer och det är bara så som den välfärd vi vant oss vid kan upprätthållas. förespråkar en marknadsekonomi som tar hänsyn till miljön och sociala faktorer och som förenar frihet och trygghet. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund marknadsfunktion, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet och se till att miljöhänsyn tas. En positiv attityd från politiskt håll till företagande är viktig för att fler ska känna att det är lönt att driva företag. har företagare betraktats enbart som outtröttliga skatteobjekt. Reglerna som omgärdar företagare måste förenklas. Regeringens tafatta försök duger inte. Regelförenklingsarbetet måste ges högsta politiska prioritet. En god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. inför därför ett riskkapitalavdrag för investeringar i onoterade bolag. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparande i obligationer. Vi avvecklar därför den så kallade dubbelbeskattningen på utdelningar till fysiska personer. För att fler personer ska kunna spara ihop startkapital till egen framtida företagsstart inför vi också ett etableringskonto enligt dansk modell. Mer än hälften av företagen i är familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp som vill träda tillbaka. vill avveckla skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag. Tjänstesektorn har kraftig tillväxtpotential. Skattesystemet måste utformas så att det inte frestar till lagbrott. Inom vissa kontantbranscher, till exempel taxi-, restaurang- och frisörnäringen, bör en modell med schablonbeskattning prövas. Detta för att underlätta för nya företag att bildas och för seriösa företag som upplever illojal konkurrens . En skattereduktion vid köp av hushållstjänster införs vilket stimulerar skapandet av nya företag. Infrastrukturen är avgörande för företagen. Vi satsar mer än regeringen på vägar och järnvägar. Brottsligheten kostar näringslivet miljardbelopp . Vi satsar mer än regeringen också på rättsväsendet. Kunskapsförsörjningen måste förstärkas. inför bland annat ett lärlingssystem nära knutet till det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Statens ägande omfattar av det inhemska näringslivet, vilket är till nackdel för ekonomins funktionssätt och en utförsäljning bör ske. Lagen som reglerar offentlig upphandling måste göras mer kraftfull och befrämja affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Detta bland annat för att små företag ska ha möjlighet att delta i budgivningen. Slutligen presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, till gagn för företagarna och deras anställda. 5Principer för ett gott näringslivsklimat10 5.4Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar11 7Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik13 8.2Förbättra attityderna till företagande15 8.3Etiken har betydelse för en fungerande marknad15 8.4.2Sänkt skatt på arbete17 8.4.3Sänkt skatt och färre regler för fåmansföretag17 8.4.6Avskaffa förmögenhetsskatten på aktier18 8.4.7Avskaffa dubbelbeskattningen av aktier18 8.5Förenklade regler och minskat krångel19 8.5.3Förenkla självdeklaration för företagare20 8.5.4Generösare regler för moms- och uppbördsdeklaration21 8.5.5F-skattsedel till alla som vill ha21 8.5.6Förenkla företagens kontakter med myndigheter21 8.5.7Informations- och samrådsplikt vid markarbeten22 8.5.8Förbättra tillgången till riskkapital22 8.5.10Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag24 8.5.13Anpassa utifrån småföretagens situation25 8.6.2Vita jobb och rättvis konkurrens26 8.6.4Fördubbla marknadsföringen av som turistland28 8.9Förbättra konkurrensen och öka avregleringarna29 8.9.1Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat30 8.10Reformera den offentliga sektorn31 8.10.1Statens roll i näringspolitiken32 8.11IUC - Industriellt Utvecklingscentrum34 8.12Satsa på forskning, utveckling och innovationer34 8.13Satsa på utbildning och kompetensutveckling35 8.14Reformerad lönebildning och arbetsmarknad38 8.14.1Inför en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring38 8.14.3Ny arbetsmarknadspolitik med individen i centrum39 8.15Flexibilitet måste prägla de regionala tillväxtprogrammen39 8.16.1De äldre på arbetsmarknaden är en resurs40 8.16.2Ungdomar på arbetsmarknaden är en resurs40 8.16.3Invandrare på arbetsmarknaden är en resurs41 9.2Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader, 38:142 9.3Näringslivsutveckling, m.m., 38:242 : Förvaltningskostnader, 38:343 9.6Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m., 38:543 9.9Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m., 38:1944 9.10Kapitalinsatser i statliga bolag 38:1944 9.12Exportfrämjande verksamhet, 39:344 9.14Bidrag till miljömärkning av produkter, 40:645 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grundläggande principer för ett gott näringslivsklimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etikens betydelse för en fungerande marknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd.5 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kommunallagen i syfte att underlätta prövning av näringsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare konkurrenspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kriminalisering av karteller. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförande av Småföretagsdelegationens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att negativa belopp vid företagsomvandlingar skall kunna behandlas som kapitalvinst på aktierna det år då ombildningen sker och den beräknade skatten skall kunna betalas under en femårsperiod.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala kooperativa utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en parlamentarisk utredning om riskkapitalförsörjningen. beslutar att möjlighet för riskkapitalavdrag införs.2 beslutar att möjlighet till sparande i etableringskonto införs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste anpassas utifrån de små företagens situation.3 begär att regeringen lägger fram förslag om sänkta skatter och avgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta företagens kontakter med myndigheter. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i reglerna för fåmansföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtidens arbetsmarknad.4 beslutar om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av krafttag mot svartjobben.2 begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriella utvecklingscentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning, utveckling och innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktning på företagande och entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ikraftträdandet av de nya reglerna kring företagsrekonstruktioner bör skjutas upp i tvåår och bör konsekvenserna för företagen utvärderas.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringspolitikens mål. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv, med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: Regeringens förslag 2005 tkr 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 38:2 Näringslivsutveckling, såddfinansiering 38:16 , varav resursökning Överföring av () från UO2 38:19 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statliga bolag 38:20 Kapitalinsatser i statliga bolag 40:6 Bidrag till miljömärkning/rättvisemärkning av produkter. 1Yrkandena 5 och 6 hänvisade till KU. 2Yrkandena 10, 13, 14, 16, 18, 22, 23 och 24 hänvisade till SkU. 3Yrkande 15 hänvisat till MJU. 4Yrkande 20 hänvisat till AU. 5Yrkande 21 hänvisat till SfU. 6Yrkande 25 hänvisat till FiU. 7Yrkande 29 hänvisat till UbU. 8Yrkande 30 hänvisat till LU. Utan tillväxt finns det bara nedskärningar att fördela. En av tillväxtpolitikens hörnstenar är näringspolitiken. Denna motion beskriver inriktningen för näringspolitik. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i detta sammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag. Skolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare men framtiden behöver också många nya företagare. Skolan har en viktig uppgift att väcka intresse för företagande och entreprenörskap. Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljö av stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade från ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länder runt 1970. Under har emellertid förutsättningarna för företagande och ekonomisk utveckling försämrats i . Sjuttiotalet innebar en period av i många stycken skadlig lagstiftning och en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat välfärdsutveckling. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är olyckligt - även när det gäller villkoren för företagande - att så många fortfarande uppfattar det som att det offentliga har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och minskar därmed sysselsättningen. Företag, kunniga medarbetare och huvudkontor flyttar från vårt land till länder som förmår att skapa ett bättre klimat än det kan erbjuda. Exempel på större företag som inte längre styrs från är: ABB, AGA, , , , , , , , , , Personvagnar, , Stora och . Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknar man också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas. EU påtalar att måste gynna tillväxten av små och medelstora företag i sin senaster rapport. De reformer som fyrpartiregeringen genomförde 1991-94 för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, baktalats och till vissa delar rivits upp. 5Principer för ett gott näringslivsklimat Det goda samhället handlar om alla människors lika värde, rättigheter och skyldigheter. Det ligger ett stort ansvar på varje människa att förvalta sina personliga förutsättningar och resurser. Alla medborgare och invånare ska kunna ta del av social välfärd och utveckling. Detta innebär möjligheter för alla att leva ett drägligt liv med till exempel mat, kläder, sjukvård, arbete, utbildning, kultur och att kunna förverkliga grundläggande värden såsom liv, hälsa, frihet, kunskap, sanning och kärlek. Hela samhället vinner på att alla verkar för det gemensamma bästa. För detta är det nödvändigt med etiskt medvetna medborgare som kan skilja bra handlingar från dåliga och goda från onda. Målet är det gemensamma bästa och det förverkligas utifrån rätten att förverkliga gemensamma värden. Arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Förvaltarskap över gemensamma resurser rör såväl materiella som andliga värden. Miljön och naturresurserna måste förvaltas ansvarsfullt, så att goda livsbetingelser inte äventyras och så att kommande generationer också får del av dem. Människan bör därför ingripa i naturen med försiktighet och klok urskillning. Andliga och kulturella värden utgör ett rikt arv, som behövs för att bevara och vidareutveckla en civiliserad identitet och samhörighet. En socialt och ekologiskt ansvarsfull marknadsekonomi ger goda politiska förutsättningar för ett gott förvaltarskap. Förvaltarskapstanken hjälper oss att tänka långsiktigt och att därmed värna de nödvändiga livsbetingelserna. Vi kallar detta för förvaltarskapsprincipen. Näringslivspolitiken ska bygga på förvaltarskapsprincipen. Lagar, skatter och regler ska utformas på ett sätt som uppmuntrar ett gott förvaltarskap. Marknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtal mellan självständiga aktörer. Detta förutsätter privat äganderätt. I jämförelse med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd. Expropriation innebär att enskilds egendom mot viss ersättning, genom tvång, tas i anspråk för att tillgodose ett samhälleligt mål. Men rätten att expropriera och göra intrång tillkommer inte bara det allmänna utan även enskilda rättssubjekt, och för ändamål som syftar till ekonomisk avkastning. Ett exempel där äganderätten kommer i fokus är när bredbandsnäten byggs ut. Detta sker i huvudsak på två sätt. Det ena sättet innebär att kablar grävs ner i sådan mark som är ianspråktagen med vägrätt, mark som i de flesta fall ägs av bönder. Ett annat exempel är expropriation av mark för utbyggnad av mobiltelenät. Med dagens ersättningsregler i expropriationslagen kan de markägare som tvingas avstå från mark få ersättningar som jämförelsevis framstår som obetydliga. Många markägare har naturligtvis reagerat mot detta kommersiella utnyttjande av deras mark. Det man kraftigast har reagerat mot är att det inte utgår någon ersättning till markägaren för kabelframdragningen då bredbandsaktörernas verksamhet kan förväntas generera stora ekonomiska vinster. anser att expropriationslagen i denna del är föråldrad. Lagens ersättningsregler är inte anpassade till dagens tvångsförvärv, som i många fall sker för att tillgodose förutom allmänna intressen även starka privatekonomiska intressen. Det är därför hög tid att se över och reformera ersättningsreglerna vid tvångsförvärv. 5.4Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar Man måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problem är en allmän försvagning av det etiska medvetandet och rättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där karaktärsdrag som personligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad som skett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden där nyföretagande blomstrar, nämligen tillit. Det handlar om att vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där man samarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måste dock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks. Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna och skolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positiva normer. Det personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad av kollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den moraliska förflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Av detta följer att mer av resurser måste behållas av de enskilda individerna, så att ansvarstagandet ges realistiska möjligheter att fungera. När framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de förändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar. Viktiga förändringar är bland andra globaliseringen, regionaliseringen, utvecklingen i , den höjda utbildningsnivån, informationsteknikens fortsatta utveckling samt tjänstesektorns expansion. De traditionella basnäringarna, skogen, stålet och kemin, liksom övrig industri kommer fortsatt att vara betydelsefulla. Den nya näringspolitiken måste dock också ta sin utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen. Förändringar innebär nya förutsättningar. Den miljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är inte längre fallet. blir alltmer integrerat i och är en del av den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva en avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är de nationella politiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansion och sysselsättning, fortsatt viktiga. Världshandeln ökar nu snabbare än världsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer att med ökad konkurrenskraft fortsätta ta marknadsandelar inom världshandeln. Ett vitaliserat försöker öka sina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att konkurrera i - det är världskonkurrens som gäller. Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhet bedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt ner på hushållsgöromål vilket motsvarar 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektor breder ut sig. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. Förslag till åtgärder inom detta område följer senare i motionen. De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med 1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. är det i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de små företagen. 7Socialdemokraterna bedriver en dålig näringslivspolitik har uppenbarligen bedrivit en felaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft en alltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det fjärde rikaste landet bland har rasat dramatiskt på rankinglistan till 15:e plats . Vid en jämförelse av köpkraftspariteten (PPP) hamnar på 25:e plats av världens länder, enligt CIA:s omvärldsdata. Situationen för landets företagare är mörk. Enligt färsk statistik från () försattes 4 204 företag i konkurs . Antal anställda i företag i konkurs uppgick till 12 245 personer. Bara i försattes över 1 632 företag i konkurs, vilket berörde 3 603 personer. Trots en liten uppgång av nyföretagande jämfört med uppvisade fem län minskningar inom industrisektorn i förhållande till . Nedgången var allra störst i län, följt av och län. är antalet företag i lågt i förhållande till befolkningens storlek, och de nya företag som startas ersätter bara företag som försvinner. Statistik från ITPS visar att det utländska ägandet har fortsatt att öka, både mätt i antal företag och antal anställda. Totalt fanns det 10 100 utlandsägda företag med 564 200 anställda. Detta innebär att utlandsägda företag svarade för av sysselsättningen i näringslivet 2003. Det är positivt att utländskt kapital kommer till , men i den allt hårdare internationella konkurrensen ökar kraven på att de svenska företagen ligger i topp vad gäller innovationer, produktivitet och produktion. Detta måste understödjas av ett tidsenligt regelverk, en flexibel arbetsmarknad med bra rehabilitering och gynnsamma skatter. Annars riskerar företag att flytta från till andra länder. Enligt en rapport från ITPS är inte längre en tillväxtmotor för svensk ekonomi. Dessa uppgifter ser mycket allvarligt på eftersom tillväxten i har betydelse för tillväxten i hela . ITPS anser att uppvisar flera tecken på avmattning i förhållande till både europeiska regioner och de andra storstadsregionerna i . Mönstret gör sig gällande för företagsdynamik, sysselsättningsutveckling och befolkningsutveckling. Vi kristdemokrater anser att såväl den socialdemokratiska regeringen som vänstermajoriteten i bär skulden till denna farliga utveckling för landets huvudstad. Näringspolitikens uppgift är att skapa tillräcklig attraktionskraft för att kapital, kompetent arbetskraft och teknik ska lockas hit och stanna kvar. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sig i . Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. har relativt höga kostnader, en liten hemmamarknad och ligger dessutom geografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Det handlar bland annat om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till god kompetens, sunda offentliga finanser och frihandel. De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de har lyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala.