mot · GS02Ub4 · 2004-10-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:11 Kvalitet i förskolan En förskola av hög kvalitet som är valfri och till för alla Pedagogiken ska grundas av lusten för lärandet genom leken Höj statusen på förskolläraryrket Vikten av förskolepersonalens utbildning Reell valfrihet för den enskilda familjen Påbörja modersmålsundervisningen i förskolan Låt förskolebarnen omfattas av arbetsmiljölagen 5.2Föräldrarna i förskolan - samverkan och inflytande5 7Minska sekretessen i övergången till skolan8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en valfri förskola av hög kvalitet som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pedagogiken i förskolan skall grundas på lusten för lärandet genom leken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barngruppernas storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall finnas utrymme för fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning för förskolans personal. begär att regeringen verkställer beslut om valfrihet enligt riksdagsprotokoll 2002/03:98. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringsfrihet för förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av familjedaghem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn, föräldrar och familjedaghem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en jämställd förskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påbörja modersmålsundervisningen i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskolebarn skall omfattas av arbetsmiljölagen. Tid är en knapp resurs för många småbarnsföräldrar. Många känner att tillvaron är stressig och att livspusslet inte alltid är så lätt att få ihop. Grunden för familjepolitik är ett ökat självbestämmande och valfrihet, bättre möjlighet att kombinera familjeliv och arbetsliv samt att få ha mer tid med sina barn. Det här förutsätter att familjers ekonomiska utrymme stärks och att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. Självbestämmande förutsätter mångfald och det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg att välja mellan. Detta medför att en hel del förändringar behöver göras, bland annat stärka kommunernas ekonomi och öka möjligheterna för familjerna att själva bestämma över sin barnomsorg. vill dessutom se en minskning av den statliga styrningen inom barnomsorgsområdet. Om man i kommunerna ska kunna göra olika prioriteringar bör detta också avspeglas i den statliga regleringen. Förskolan omfattar en allt större andel av alla barn och spelar en viktig roll för barns utveckling och lärande. Förskolan är med och lägger grunden för ett livslångt lärande, där lärandet i förskolan har sin grund i leken. För är det viktigt att ge bästa tänkbara förutsättningar för en hög kvalitet i förskolans verksamhet. Vi vill också se att det råder lika villkor för alla, vilket innebär att den enskilda familjen ska ges möjlighet att välja hur den vill ordna sin barnomsorg. Regeringens proposition är torftig på innehåll och kommer inte med många konkreta förslag på hur kvaliteten i förskolan ska förbättras. Största delen av innehållet består av hänvisningar till vad regeringen kommer att göra i senare propositioner. För är det av stor vikt att alla former av barnomsorg håller en hög kvalitet. Barnen i förskolan måste få den tid och det utrymme de behöver. I en kvalitetsdiskussion om förskolan får betydelsen av leken för barns utveckling inte underskattas. Regeringen har inte gett kommunerna tillräckliga förutsättningar för att genomföra reformerna i det stora reformpaket för förskolan som har kallats maxtaxa i förskolan på ett acceptabelt sätt. Maxtaxan har varit kraftigt underfinansierad, vilket har lett till att kommunerna fått än sämre möjligheter till att utveckla sin verksamhet. Vi vet att barngrupperna är större än vad forskningen menar att de ska vara för att kvaliteten ska vara bra och att endast varannan personal har pedagogisk utbildning. Detta är mycket beroende av regeringens underfinansiering. Många förskollärare är oerhört pressade, personalen sliter för att det ska fungera ute på förskolorna och kommunerna brottas med underskott. Vi måste sträva efter en förskola med mindre barngrupper, en fungerande barnomsorgsgaranti, tillräckligt med förskolelärare och en förskola där personal, föräldrar och barn inte känner sig oroliga när det gäller förskolan.I en bra förskola sätts barnen i centrum och både personal och barn mår bra. anser att en förskola av hög kvalitet är en valfri förskola som är till för alla, där barnen får pedagogisk utveckling genom leken. Detta bör ges regeringen till känna. har länge efterfrågat en ökad kvalitet i förskolan och ser nu med intresse att regeringen äntligen tagit kvaliteten i förskolan på allvar och kommer med proposition 2004/05:11 "Kvalitet i förskolan". I regeringens proposition föreslås det att förskolan ska bli en egen skolform inom skolväsendet och ha samma övergripande mål som andra skolformer. I stort sett ser detta som positivt, men anser att förskolan inte får skolifieras. Barnen i förskolan bör lära sig saker på ett annat sätt än vad man gör i . Att lära genom leken är också pedagogik, en typ av pedagogik som passar yngre barn i förskoleåldern. Istället för att förskolan mer ska likna skolan anser att skolan kan ta efter mer av förskolans pedagogik, speciellt när det gäller lärande genom lek. Den fria leken är av stor betydelse för ett barns utveckling Vad som ovan anförts om att pedagogiken i förskolan ska grundas av lusten för lärandet genom leken bör ges regeringen till känna. anser att en flexibel övergång från förskola till skola vore positivt, vilket kan underlättas genom ökad samverkan med skolan. Dåökar möjligheterna för ett samarbete mellan för- och . 5.2Föräldrarna i förskolan - samverkan och inflytande En stark samverkan mellan föräldrar och förskola är viktig för förskolans kvalitet. Utvecklingssamtal stärker också det viktiga föräldrainflytandet, varför det skall finnas tid och resurser för utvecklingssamtal. I finns det skolplikt, men såär inte fallet inom förskolan. som det är viktigt att kvaliteten inom förskolan förbättras, får inte förskolan allt för mycket likna . anser däremot att det bör vara upp till varje enskild förskola vilken samverkan och vilket inflytande föräldrarna ska ha. anser inte att vi ifrån ska tala om hur stora barngrupperna ska vara. Det viktiga är att förskolans verksamhet kvalitetssäkras genom att dimensionera barngrupperna i förskolan utifrån både barnens och personalens perspektiv. Barngrupperna får inte vara större än att varje enskilt barn känner trygghet och får en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Små barn klarar inte av att knyta an till allt för många människor. Därför är det oerhört viktigt med mindre barngrupper. Personalen ska känna att den utför sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Det är också viktigt att identifiera barn med särskilda behov för att tidigt ge det stöd som barnet behöver. Vad som ovan anförts om barngruppernas storlek bör ges regeringen till känna. Att regeringen äntligen åtgärdar lärarbristen inom förskolan ser som ett steg i rätt riktning. Dock löser inte ett riktat bidrag till 6 000 tjänster problemet till fullo. Det finns ett flertal andra områden som behöver åtgärdas för att lärarbristen ska försvinna. Arbetsmiljön för lärarna måste förbättras och detta handlar inte enbart om att minska barngrupperna utan också om många andra saker. Bland annat skall statusen på förskoleläraryrket höjas. Hur detta ska göras bör diskuteras i samverkan med förskolelärare och kommuner. Statusen kan också höjas genom att det finns utrymme för fortbildning, kompetensutveckling och vidareutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. ser också vissa problem med det styrande specialdestinerade bidraget till 6 000 fler tjänster som finns med i regeringens proposition. Behoven för förskolan ser olika ut i olika delar av landet och dåär det inte rätt att satsa enbart på att anställa personal. Det är inte nödvändigtvis så att det är nyanställningar som är det viktigaste för alla förskolor i landet utan det kan även vara andra typer av resurser som behövs för att öka kvaliteten i förskolan. Till exempel inverkar det förslaget på ett negativt sätt på förskolor där personaltätheten redan är hög eftersom även dessa skolor måste använda de nya resurserna till att tillsätta fler tjänster. Dessutom måste mer konkreta åtgärder tas för att komma tillrätta med problemet att så få studenter på lärarhögskolorna väljer att inrikta sig på förskolan. rådet det en brist på förskolelärare och då behöver insatser göras för att minska den bristen och inte enbart komma med ett riktat statsbidrag till fler tjänster. Regeringen får inte göra om samma misstag som gjordes med Wernersson-pengarna där man styr pengarna på ett snävt sätt. Det finns många svårigheter för förskolans personal som måste åtgärdas. Det finns en allvarlig personalbrist inom de olika yrkeskategorier som arbetar inom förskolan. I kombination med knappa resurser leder detta till att möjligheten att sätta in vikarier och extra personal är liten. Det får till följd att den ordinarie personalen ibland arbetar fast de från hälsosynpunkt borde stannat hemma. Ingen personal borde gå till arbetet när de är sjuka. En sjuknärvaro av detta slag innebär i sin tur att risken för långtidssjukskrivningen ökar. Det är viktigt att förskolans personal har utbildning. Forskning visar att personalens utbildning spelar stor roll för förskolebarnens utveckling och kvaliteten inom förskolan. Att regeringen nu föreslår att det ska bli lättare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare välkomnar . En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer - kommunala förskolor, föräldrakooperativ, personalkooperativ, föreningsdrivna förskolor, familjedaghem etc. - innebär att de olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela förskoleverksamheten i . Driften av förskolan är inte det viktiga, det är den pedagogiska verksamheten som är det centrala. De olika omsorgsformerna ska vara kostnadsneutrala för den enskilda familjen. Familjedaghemmen ska vara en del av barnomsorgen även . Vi anser att kommunerna även fortsättningsvis bör erbjuda familjedaghem till de familjer som såönskar. har tidigare beslutat (riksdagsprotokoll 2002/03:98) om valfrihet inom förskolan, något som regeringen inte tagit fasta på i propositionen. En reell valfrihet är en grundbult i familjers självbestämmande och förutsätter en mångfald av barnomsorgsformer. Varje enskild familj ska kunna välja den barnomsorg som passar just den bäst oavsett om det är i regi, i familjedaghem eller i kooperativ. Barnomsorgen ska ge utrymme för nytänkande och olika former av tjänster anpassade efter nutidens efterfrågan samt den enskilda familjens unika behov. De olika omsorgsformerna ska vara kostnadsneutrala för den enskilda familjen. Olika omsorgsformer ökar mångfalden och stimulerar utvecklingen. Makten över barnomsorgen ska flyttas över från staten och kommunpolitiken till föräldrarna. begär att regeringen verkställer beslut om en valfrihet i förskolan enligt riksdagsprotokoll 2002/03:98. För att förbättra mångfalden och kvaliteten i förskolan ska etableringsfrihet införas. De förskolor som uppfyller de krav som finns enligt lag, bör ges tillstånd att bedriva förskoleverksamhet. För att detta ska fungera, ska dessa förskolor garanteras de nödvändiga resurser som krävs för att bedriva förskoleverksamhet. Kommunerna bör vara skyldiga att ge bidrag till fristående förskoleanordnare, liksom kommunen har en bidragsskyldighet gentemot fristående grund- och gymnasieskolor. Vad som ovan anförts om en etableringsfrihet för förskolan bör ges regeringen till känna. Den typ av förskoleverksamhet som mest liknar barnomsorg i det egna hemmet är familjedaghemmet. Detta är en viktig barnomsorgsform som inte får försvinna, då det är viktigt att valmöjligheten för föräldrar finns att låta sina barn vara i en lugn miljö som mer liknar hemmet. Vad som ovan anförts om vikten av familjedaghem bör ges regeringen till känna. Öppen förskola är dels till för barn som inte är inskrivna i förskolan, dels ett komplement till familjedaghemmen. Det finns inga krav på inskrivning eller anmälan för att delta i verksamheten. Verksamheten erbjuder barnen en pedagogisk gruppverksamhet och ska även tillgodose de vuxnas behov av kontakter med andra vuxna samt social service. har antalet öppna förskolor mer än halverats. vill understryka behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn, föräldrar och familjedaghem. Detta bör ges regeringen till känna. 7Minska sekretessen i övergången till skolan I många fall kan man redan tidigt se vilka barn som kommer att hamna i svårigheter och börja med insatser redan i förskoleåldern. Genom övergången till skolan sker dock ett avbrott eftersom förskolan inte får dela med sig av information om barnen. Därmed börjar skolan med ett oskrivet blad och tvingas att själv ta reda på information som förskolan kunnat arbeta med. gäller också olika sekretessregler för lärare och personal i skolhälsovården, vilket, precis som sekretessen mellan socialtjänst och skola, försvårar för personalen att ta ett helhetsgrepp. Det krävs en ökad samverkan mellan lärare och skolhälsovård för att se tidiga signaler och kunna ta helhetsgrepp på ungdomarnas situation. Ett sådant arbete bör underlättas genom en översyn av sekretessen. Genom ökat samarbete ökar också alla inblandades kunskaper och möjligheter att identifiera och förebygga problem. Barnen i förskolan ska ha både manliga och kvinnliga förebilder. Detta är speciellt viktigt för de barn som växer upp med en ensamstående förälder. I regeringens förskoleproposition kan man läsa att "Kommunerna har ett ansvar för att vidta åtgärder för att komma till rätta med bristande kvalitet inom jämställdhet på förskoleområdet". står det i samma proposition att flera kommuner anser att de inte kan satsa på jämställdhet i förskolan av ekonomiska skäl. Regeringen skriver i propositionen att varje kommun borde ha en genuspedagog. anser inte att detta är svaret på de jämställdhetsproblem som förskolan brottas med. Istället måste jämställdheten växa fram inom verksamheten. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. Män måste uppmuntras extra till att studera till förskollärare och barnskötare, då det råder en stor brist på utbildade manliga förskollärare. Personalen på en förskola måste kontinuerligt få utbildning i jämställdhet så att personalen blir medveten om sin egen syn på pojkar och flickor och vilka omedvetna fördomar man bär på. Jämställdhet måste finnas med som en viktig del både i förskolelärarutbildningen och i förskolelärares fortbildning. Vad som ovan anförts om vikten av en jämställd förskola bör ges regeringen till känna. För att nå den mångkulturella skolan regeringen strävar efter, anser att modersmålsundervisningen måste påbörjas redan i förskolan. I arbetet för att se till att elever med utländsk bakgrund klarar sig bättre i förskolan är samarbetet med familjerna viktigt. Föräldrar måste få information om den svenska skolan, rätten att välja, elevens utveckling och hur föräldrarna kan uppmuntra elevens skolarbete. I utredningen SOU 2002:27 föreslås det bland annat: "Språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund bör ytterligare uppmärksammas." Åtgärder ska vidtas för att stärka svenska som andraspråk. Åtgärder ska vidtas för att stärka modersmålsundervisningen i förskolan. Det är viktigt att det sker en utvärdering av barnens språkliga förmåga både i modersmålet och i svenska inför övergången till förskoleklass. Språkinlärningen har stor betydelse för barnens inlärning och identitetsutveckling. Vad som ovan anförts om att påbörja modersmålsundervisningen i förskolan bör ges regeringen till känna. Förskolebarnen innefattas inte av arbetsmiljölagen. Det gör alla andra som befinner sig på en arbetsplats, inklusive elever på grund- och gymnasieskolan. Dagens stora barngrupper leder till en ohälsosam miljö, bland annat en orimligt hög ljudnivå. Dessa problem kan åtgärdas när det gäller personalen inom förskolan eftersom de innefattas under arbetsmiljölagen, däremot kan inget göras för de barn i förskolan som lider av för höga ljudnivåer och/eller annan ohälsosam arbetsmiljö. Vad som ovan anförts om att förskolebarn skall omfattas av arbetsmiljölagen bör ges regeringen till känna.