ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk342 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa skatteregler som stimulerar människors val av en grön livsstil. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att grön skatteväxling skapar goda förutsättningar för grön livsstilväxling där avstånd och bilberoende inte bestraffas med högre skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att värdera bilen som den avgörande faktorn för att människor skall kunna bo och verka i hela landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att tillsätta en utredning för en ny bil- och transportpolitik för Sverige.1 1Yrkandena 3 och 4 hänvisade till TU. Utveckling och tillväxt skapas av kreativa och företagsamma människor runtom i landet. Politikens uppgift är att skapa de bästa förutsättningarna för att idéer, kreativitet och entreprenörsanda skall kunna frigöras och utvecklas för att ge förutsättningar för nya företag och därmed arbetstillfällen. En avgörande faktor för tillväxt i hela landet är goda förutsättningar för att bo och verka. För att förhindra ytterligare koncentration till de större tätorterna, och därmed ytterligare centralisering av makt och befogenheter på landsbygdsbefolkningens bekostnad, är det viktigt att regeringens, och beskattning av bilar och bilinnehav inte kommer till stånd. Detta skulle ytterligare driva på koncentrationspolitiken till de större städerna. Bilen är avgörande för att människor först och främst skall kunna, på någorlunda normalt sätt,ta sig till och från jobb i närområdet och för det andra också kunna pendla längre avstånd till de jobb som en liten glesbygdskommun inte kan erbjuda. Men lika viktigt är att förstå att bilen ocksåär avgörande för att människor skall kunna finnas med i ett socialt sammanhang och med ett socialt engagemang utanför arbetet. Därför blir de fina orden om grön skatteväxling, innebärande beskattning av bilinnehav, en snara om halsen för de människor runtom i som, trots allt, vill göra eller har gjort ett aktivt grönt livsstilsval. Detta genom att bosätta sig utanför tärorter och på landsbygd, där kollektivtrafik aldrig kan bli alternativ till bil. Den gröna skatteväxling som regeringen och stödpartierna föreslår innebär i stället tydliga signaler om att det skall kosta att bo på landet och att använda bil. Eftersom både bil och bensin beskattas utan att alternativ ges eller tydlig satsning på miljödriven teknik och tillväxt med bilen i fokus blir alternativet att ännu färre människor väljer bosättning på landsbygden och en grön livsstil. Det är dags att förstå det starka sambandet mellan att kunna bo och verka på landsbygden och att bil och bilinnehav inte beskattas alltför hårt. Det motverkar bara landsbygdsutveckling och möjligheter för hela att leva. En grön livsstil kräver ny bil- och transportpolitik för att skapa likvärdiga möjligheter i hela landet och motverka ytterligare koncentration och centralisering av ! Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sk343 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får i uppdrag att se över mantalsskrivningen för personer som säsongsarbetar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten till dubbel mantalsskrivning. Många människor i arbetar inom turistnäringen. Det innebär ofta att de arbetar halva året i vintersportorter som exempelvis Åre, eller . arbetar de inom turismen påÖland, eller i . Mantalsskrivningsorten är oftast inte någon av de orter där jobben finns utan kan vara , , . Det innebär att dessa personer betalar skatt i sin mantalsskrivningskommun, men utnyttjar den kommunala servicen i de orter där arbetsplatsen/arbetsplatserna är belägna. Kollektivtrafik, sophantering etc. utnyttjas utan att kommunen får några skattepengar från dessa personer. För turistorterna, som har väldigt många säsongsarbetare innebär detta stora utgifter, som kommunen inte får in skattepengar till. Av den anledningen bör få i uppdrag att se över detta problem. En annan fråga som gäller mantalsskrivningen handlar om de personer som studerar på en ort men har offentliga uppdrag på en annan. Dessa personer måste avsäga sig sina uppdrag , eftersom man måste vara mantalsskriven på den ort där man bor. Självklart är det viktigt med den lokala förankringen vid offentliga uppdrag men man inser lätt problemen för de personer det berör. Därför bör vi öppna upp för en diskussion om "dubbel mantalsskrivning", för exempelvis studenter med offentliga uppdrag på hemorten. Inte sällan kritiseras ungdomar för att inte engagera sig i det demokratiska arbetet, men då har samhället också ett ansvar att underlätta för dem som är beredda att ta på sig förtroendeuppdrag av olika slag. Ett sätt är att göra det möjligt att behålla ett kommunalt eller landstingskommunalt uppdrag även om man studerar inom en annan kommun eller annat landsting. En utredning bör därför se över möjligheterna för att införa ett system med dubbel mantalsskrivning.
mot · GS02Sk344 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det skall vara enkelt att erhålla F-skattsedel. Många ungdomar har redan startat, drivit och avvecklat ett företag innan de slutar gymnasieskolan. Det gör de i övningsföretag eller ungt företagande som en del av utbildningen. Men den praktiken och kunskapen de får finns sedan inte ute i verkligheten. För det är inte en självklarhet att få en F-skattsedel om man skulle vilja starta ett företag. Och det är en byråkratisk hantering av ansökan som tar tid. Alla möjligheter att öka sysselsättningen måste tas till vara. Det är därför viktigt att man underlättar och skapar möjligheter för alla som vill starta företag. Det är viktigt ur många aspekter att det är lätt att starta och driva företag. Många företag startar i liten skala för att senare utvecklas och bli bärkraftiga företag, ofta med flera anställda. Vi behöver ökad sysselsättning för att minska arbetslösheten och ett sätt att medverka till ökad sysselsättning är att minska byråkratin för dem som vill starta eget företag. Särskilt svårt har det varit att starta företag inom vårdsektorn. Alla personer som vill starta eget företag bör erhålla F-skattsedel genom en enkel anmälan när företaget skall registreras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sk345 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade rutiner för besked om slutlig skatt. Alla får ett slutskattebesked. Så står det i den handling som skickas ut från skattemyndigheten . Där får man reda på om man har betalat in för lite eller för mycket i skatt. På det sättet får man också reda på hur mycket man får tillbaka eller hur mycket man skall betala in på sitt skattekonto. Så långt tycker jag att det är bra. Vad man däremot skall fundera över är om det är rimligt om man skall ha en sådan rutin som där inkomstbeloppet kan vara mycket lågt och rutinen måste kosta mer än vad skatteinkomsten ger till samhället. I mitt exempel finns det de som har inkomst på och som betalar in skatt på . Till dessa skickas det ut inkomst- och skatteuppgift. Det kan inte vara rimligt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Jag tycker därför att man skall se över hanteringen av besked för slutlig skatt så att det finns en beloppsgräns som gör att om inkomsterna understiger denna skall inte dessa skattebetalare underrättas.
mot · GS02Sk348 · 2004-09-24 00:00:00 — Momssatserna för turisters boende i gästhamn och på campingplats tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skilda momssatser för boende i gästhamn och på campingplats. Enligt uppgift betalar båtturister moms när de använder en plats i gästhamn medan en boende på campingplats betalar . Det är en skillnad som innebär en merkostnad på 6 miljoner för den verksamheten inom turistindustrin. Det är en skillnad som är svår att förstå när det gäller konkurrensen mellan olika verksamhetsgrenar som är väldigt lika. Den skillnaden borde inte finnas när vi försöker att utveckla turismen i . Gästhamnarna har cirka 500 000 gästnätter (båtnätter). Med i genomsnitt tre personer i varje båt betyder det minst 1,5 miljoner turistnätter. Av dessa är en hög andel utländska besökare. Många spenderar mycket pengar i och runt gästhamnarna, på restauranger, i affärer och andra platser. Denna verksamhet och andra verksamheter har alla möjligheter att i vårt land kunna utvecklas på ett mycket positivt sätt. Det är därför inte för den samlade turismens utveckling i bra om det finns skillnader som motverkar detta. Jag är övertygad om att de turister som blir uppmärksammade på skillnaden tycker att den är märklig. EU:s 6:e mervärdesskattedirektiv tillåter lägre moms på campingplatser men inte på plats i gästhamnar. Regeringen bör ges i uppdrag att i EU arbeta för att den lägre momssatsen också ska gälla plats i gästhamn.
mot · GS02Sk349 · 2004-09-30 00:00:00 — Skadestånd på grund av sexuella trakasserier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över skadeståndslagen och praxis när det gäller skadestånd som utgått på grund av sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Enligt nuvarande lagstiftning är det möjligt att beskatta skadestånd som utgått på grund av att en arbetstagare utsatts för sexuella trakasserier på sin arbetsplats som inkomst av tjänst. anser att denna ordning är oacceptabel. Det kan inte vara meningen att ersättning till följd av upprepade kränkningar ska anses som ett utflöde av tjänsten och inte som den reparativa kompensation för själsligt lidande som är syftet med skadeståndet. I praxis finns flera exempel på domar där ideella skadestånd hänförts till en förvärvskälla och därigenom befunnits vara skattepliktiga (se RÅ 1971 ref. 6, RÅ 80 1:10 samt dom i mål nr 3185-1998 meddelad i kammarrätt). I RÅ84 1:35 har däremot skadestånd enligt jämställdhetslagen inte ansetts kunna hänföras till någon förvärvskälla och följaktligen bedömts som ej skattepliktigt. Vi vill också framhålla att kränkningsersättning på grund av brott är skattefri enligt . Vidare anser vi att det krävs en översyn av praxis på området eftersom det ofta är oklart hur stor del av skadeståndet som anses vara avgångsvederlag respektive kränkningsersättning. anser att beskattning av skadestånd som utgått på grund av sexuella trakasserier på arbetsplatsen signalerar att kränkningar av detta slag är lika naturliga som utbetalning av lön. Vidare är det till övervägande del kvinnor som utsätts för sexuella trakasserier på arbetsplatsen varför nuvarande lagstiftning svårligen kan förenas med t.ex. jämställdhetslagens syfte att motverka diskriminering på grund av kön i arbetslivet. Vi menar att dagens lagstiftning är indirekt diskriminerande eftersom den formellt inte innehåller några bestämmelser om den skadelidandes kön men konsekvenserna främst drabbar kvinnor. Sammanfattningsvis vill att en utredning ska tillsättas med uppdrag att se över skadeståndslagen och praxis när det gäller skadestånd som utgått på grund av sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Sk361 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restaurangmomsen. Restaurangbranschen är med sina 13 400 restauranger och 52 000 anställda en icke obetydlig del av det svenska näringslivet. omsatte de fristående restaurangerna hela . Potentialen för restaurangbranschen är stor. Lyckas attrahera fler turister kan tusentals nya jobb kan skapas i branschen. är restaurangmomsen på mat som intas i en restaurangs lokaler, medan momsen endast är om maten äts någon annanstans. Det medför att restauranger missgynnas jämfört med exempelvis cateringföretag och takeawayställen. Den som väljer att äta en pastasallad på en restaurang måste betala moms, medan den som köper exakt samma sorts pastasallad i ett av Icas luncherbjudanden eller får den levererad av en cateringfirma endast behöver betala . Det tycker vi inte är rimligt! Vi anser att likadana tjänster skall beskattas i samma omfattning. Därför bör momsen på restaurangtjänster bli föremål för översyn i syfte att justera ned den till .
mot · GS02Sk365 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till frivilligorganisationer och second hand-försäljning. Alla goda krafter måste hjälpas åt för att välfärden skall upprätthållas och utvecklas. Bidragen till frivilligorganisationerna är hotade på grund av den kraftfulla effektiviseringsvåg som går genom det svenska näringslivet. to basics lyder ledorden. Bidrag och sponsring ifrågasätts alltid under en sådan process. Ett problem är bristen på avdragsrätt för företag som ger bidrag till frivilligorganisationerna. Det är viktigt att regeringen löpande bevakar dessa frågor. Beträffande frågan om moms prövas den frågan i den pågående momsutredningen, och det är min förhoppning att utredningen även prövar frivilligorganisationernas situation. Med avdragsrätt för bidrag till frivilligorganisationerna skulle organisationerna få en chans att utveckla sin viktiga verksamhet. All second hand-försäljning som bedrivs av hjälporganisationer hotas om man momsbelägger försäljningen. second hand t.ex. har mycket små marginaler. Hela verksamheten hotas om den momsbeläggs.
mot · GS02Sk378 · 2004-09-30 00:00:00 — Öppen redovisning av arbetsgivaravgifterna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om redovisning av arbetsgivaravgifterna på förtryckta deklarationsblanketter och slutskattebesked. För att skattesystemet skall fungera krävs att medborgarna har en grundläggande lojalitet med systemet. Detta gäller oaktat syn på skattesystemets utformning och nivåer. Givetvis kan överträdelser beivras, men det går inte att bygga ett skattesystem utan medborgarnas acceptans. Genom att skattesystemet är transparent och begripligt bevaras medborgarnas lojalitet till systemet. Det krävs öppenhet om offentlig utdebitering av skatt och avgifter. Det krävs även öppenhet om offentliga åtaganden, om vad skattepengarna finansierar för verksamhet. är arbetsgivaravgifterna dolda för löntagarna i . Avgifterna är exempel på en dold skatt, en skatt som den enskilde inte ser, vare sig vad den kostar eller vad hon eller han faktiskt får för pengarna. Jag föreslår att arbetsgivaravgifterna skall specificeras på de förtryckta deklarationsblanketterna som skickar ut till alla skattskyldiga . Arbetsgivaravgifterna bör även redovisas på slutskattebeskedet. Enligt skattebetalningslagen (1997:483) 11 kap. 15 § skall slutskattebesked skickas ut taxeringsåret. På slutskattebeskedet framgår uppgifter om beräkning av den slutliga skatten. Enligt betänkande 2003/04:SkU25 tog skatteutskottet ställning för att ytterligare uppgifter inte behövs på slutskattebeskedet. Utskottet var dock positivt till att sprider allmän information om arbetsgivaravgifternas och de kyrkliga medlemsavgifternas storlek och hur de beräknas. Jag delar utskottet positiva inställning till att sprider information om arbetsgivaravgifternas storlek och beräkning. Men jag anser, tvärtom utskottet, att det vore lämpligt att när utskick till alla skatteskyldiga ändå sker, även informera om arbetsgivaravgifterna. Arbetsgivaravgifterna, som är knutna till den skattskyldiges lön, är varken en frivillig avgift eller en avtalsmässig fråga mellan parterna på arbetsmarknaden utan en avgift som arbetsgivare enligt lag är skyldiga att betala. Avgifterna är ur dessa aspekter snarlika inkomstskatten. Frågan om vilka uppgifter som anges på förtryckta blanketter skall enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter regeringen eller den myndighet som regeringen beslutar om att fatta beslut om. Jag anser att arbetsgivaravgifterna även skall redovisas på blanketterna och att regeringen bör ta ansvar för att så blir fallet.
mot · GS02Sk384 · 2004-09-24 00:00:00 — Översyn av grunderna för allmännyttiga stiftelsers skattebefrielse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skattelagstiftningen för att klargöra allmännyttiga stiftelsers skattebefrielse. Enligt skattelagstiften kan en stiftelse med kvalificerat allmännyttigt ändamål av skattemyndigheten beviljas skattebefrielse. Nuvarande formulering kan ge upphov till tolkningssvårigheter, exempel finns på hur en stiftelse, vars enda uppgift är att stödja funktionshindrades boende i anpassade lägenheter, fått skattebefrielsen ifrågasatt. Detta har medfört ökade kostnader för stiftelsen. inriktning är ju att på olika sätt underlätta för medborgare med funktionshinder. kan konstateras att gäller skattebefrielse för stiftelser som har till uppgift att stärka försvar, ett knappast tidsenligt förhållande. Regeringen bör i lämpligt sammanhang göra en översyn av dessa frågor.
mot · GS02Sk385 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av effekterna för busstrafiken av den i budgeten föreslagna skattehöjningen på dieselolja. I budgetpropositionen föreslås en höjning av skatten på dieselolja med per liter. Den kompenseras för löntagarnas del av inkomstskattesänkningar. En bransch som drabbas av skattehöjningen på dieseloljan är kollektivtrafiken, som med sin stora andel dieseldrivna bussar än en gång drabbas av ökade kostnader. Den föreslagna höjningen om motsvarar en kostnad i storleksordningen per buss och år och är därmed inte obetydlig. Med de cirka 8 000 bussar som de svenska trafikhuvudmännen använder sig av ökar därmed kostnaderna för sektorn med med anledning av den föreslagna dieselskattehöjningen. Allt talar ju för att de ökade kostnaderna för dieselskatten leder till ökade kostnader i anbudsupphandlingen för kollektivtrafik i denna storleksordning. Kommunsektorn, som står som ytterst ekonomiskt ansvarig för den allt överskuggande delen av kollektivtrafiken, kompenseras för de ökade kostnaderna för dieselolja genom de kraftigt ökade statsbidragen i den s.k. påsen. Vi har respekt för att regeringen velat föreslå ett enkelt system för kompensation, men oroas över att enkelheten kan leda till konkurrensproblem för en redan hårt utsatt kollektivtrafiksektor. Statliga beslut måste syfta till att stärka, inte försvaga kollektivtrafiken. I storstäderna räknar trafikplanerarna med betydande trafikökningar . Om detta inte ska förenas med stora ökningar av utsläppen av växthusgaser måste en växande andel trafikanter gåöver från bil till buss. Då måste också villkoren för kollektivtrafiken vara sådana att kommunerna orkar med att bidra till en kraftig utökning av kollektivtrafiken. Dieseldrivna bussar släpper inte ut av biltrafikens utsläpp per resenär. Jag finner det därför angeläget att regeringen noga följer effekterna för kollektivtrafiken av den föreslagna dieselskattehöjningen.
mot · GS02Sk387 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om varor i beslag. I syfte att effektivisera sin verksamhet har sjösatt en ny organisation. Parallellt pågår en statlig utredning som bland annat ser över tulltjänstemännens befogenheter. Ett praktiskt och ofta förbisett problem för är hanteringen av beslagtagna varor, främst alkohol och cigarretter. Den stora mängden försvårar transporter och destruktion. Tillgång till stora lagringsutrymmen är nödvändig och eftersom godset är stöldbegärligt krävs tillbörlig bevakning av dessa magasin. Det ligger i sakens natur att hanteringen kräver stor säkerhet och tillförlitlighet både inåt i organisationen och utåt gentemot samhället. Varor som tagits i beslag förvaras tills dom vunnit laga kraft. Det är inte ovanligt att detta medför en magasineringstid som sträcker sig . Rättssäkerhetsaspekter väger naturligtvis tungt i rådande lagstiftning och praxis. Möjligen finns det ändå vissa beslag eller delar av stora beslag som borde kunna destrueras före det att slutgiltig dom meddelats. I vissa fall skall kanske risker för skadestånd vägas mot minskade kostnader för förvaring och hantering. En "uppmjukning" av regelverket kring beslagsförvaring torde skapa effektiviseringsvinster och kostnadsbesparingar - resurser som skulle kunna överföras till gränskontrollen.
mot · GS02Sk390 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett "fruktodlingskonto" för fruktodlingsföretag. Regeringen föreslår i årets budget att statens särskilda ansvar för skördeskador till följd av naturkatastrofer skall upphöra. Man hänvisar dels till att jordbrukets direktstödssystem innebär ett viss inkomstskydd, dels till att möjligheten till skatteutjämning mellan olika år verkar stabiliserande för jordbrukarens inkomster. För fruktodlingen medför en mängd förhållanden att skördeutfallet, såväl kvantitativt som kvalitativt, kan variera kraftigt mellan olika år. Det kan vara hagelskador som spolierar hela skörden. Begränsningen av användandet av växtskyddsmedel innebär också stora risker för kvalitetsförsämring och svårigheter att marknadsföra produktion som följd. Beträffande t.ex. hagelskador erbjuder inte försäkringsbolag längre något försäkringsskydd. Fruktodlingen omfattas inte av EU:s direktstödssystem, inte heller efter omläggningen av stödsystemet efter , då visserligen trädgårdsodlingen i övrigt ingår i det nya systemet. Fruktodlingen som permanent gröda ställs dock utanför. För skogsbruket finns en möjlighet till avsättningar till skogskonton. Fruktodlingen liksom skogsbruket binder ett stort kapital i sitt trädbestånd och är bunden till denna investering för sina framtida intäkter. Liksom för skogsbruket måste fruktodlingen göra stora nyinvesteringar vid föryngring av odling. Därför skulle en möjlighet att avsätta kapital i ett så kallat "fruktkonto", innan träden börjar ge avkastning, vara av stort värde.
mot · GS02Sk396 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagändring för att ge enskilda näringsidkare rätt till avdrag, utan att det tas upp som skattepliktigt uttag, för samma typ av utgifter som arbetsgivare har för anställda i form av personalvårdsförmåner. Motiv för vårt förslag Personalvårdsförmåner av mindre värde är skattefria för arbetstagaren och avdragsgilla för arbetsgivaren. Arbetsgivare uppmuntras på så sätt att subventionera bl.a. motion och annan friskvård. Detta är ett sätt förebygga skador och öka arbetskapaciteten. Det är märkligt att inte enskilda näringsidkare har samma möjligheter. En enskild näringsidkare som försöker dra av kostnader för t.ex. motion i sin näringsverksamhet kommer att få veta att det är en privat levnadskostnad. Om samma företagare i stället har ett aktiebolag så går det utmärkt att aktiebolag et ger den anställde ägaren friskvård i form av t.ex. motionskort och massage. Tyvärr så diskuterades inte frågan av vare sig regeringen eller i samband med den senaste ändringen av reglerna för personalvårdsförmåner. En ägare som är aktiv i sin enskilda näringsverksamhet har samma behov av friskvård som anställda på de stora företagen. Företagsformen blir avgörande för om företaget kan bekosta friskvården eller om företagaren måste betala detta med skattade pengar. Enskilda näringsidkare kan med dagens regler få avdrag för t.ex. rehabilitering, men kraven när det gäller förebyggande rehabilitering är svårtillgängliga. Det blir likaså märkligt när en enskild näringsidkare har anställda och kan erbjuda de anställda friskvård men inte själv ta del av erbjudandet trots samma arbetsbelastning och behov. Friskvård är ett sätt att se till att arbetskraften (oavsett om de är anställda eller företagare) kan utföra det arbete de ska på liknande sätt som underhåll är ett sätt att se till att maskiner fungerar. Personalvårdsförmåner ska vara av mindre värde och skattebortfallet bör därför inte vara dramatiskt om enskilda näringsidkare får samma möjlighet till avdrag. Det är inte heller troligt att hela gruppen på cirka 500 000 som redovisar någon typ av enskild näringsverksamhet eller ca 99 000 fysiska personer som redovisar inkomst av handelsbolag kommer att begära avdraget. Vi anser att enskilda näringsidkare och aktiva delägare i handelsbolag ska behandlas skattemässigt på samma sätt som anställda när det gäller personalvårdsförmåner.