mot · GS02K459 · 2004-10-05 00:00:00 — Medborgaren ska stå i centrum för all offentlig verksamhet. En starkare ställning för medborgaren som konsument av offentligt finansierade välfärdstjänster uppnås i hög utsträckning genom att skapa valfrihet mellan olika konkurrerande alternativ och en mångfald i verksamheterna. Genom mångfald och valfrihet stärks medborgarnas egenmakt och självständighet, och "klientförhållandet", som ofta uppstår då medborgaren med ett behov av stöd hamnar i beroendeställning mot den som ger hjälpen, bryts. Den offentliga servicen måste deklarera vad man erbjuder medborgaren. Först när vi vet vilken ambitionsnivå en offentlig verksamhet bör hålla har vi möjlighet att ställa krav och utkräva ansvar. För att medborgaren ska kunna veta att hon erbjuds bästa möjliga service måste utvärderingar och resultatredovisningar göras tillgängliga och begripliga. När medborgaren kan se vilken kvalitet servicen håller kan hon ställa krav på förbättringar. I den här motion presenteras konkreta förslag på olika områden där vi vill gå vidare med ny politik för att stärka medborgarens ställning, inflytande och möjligheter att påverka offentligt finansierad verksamhet. En långsam revolution - bryt klientförhållandet och ställ brukaren i centrum5 Mjuk styrning utan lagstiftning7 Erfarenheter att bygga vidare på7 Ett program för stärkt medborgarmakt8 Makt åt studenterna - studentkontrakt9 Starkare rättigheter genom lagstiftning10 Konsumenträtt inom offentlig verksamhet10 Starkare rättigheter vid myndighetsbeslut11 Starkare rättigheter för funktionshindrade11 Bättre verkställande av LSS11 Större valfrihet inom förskolan12 Mer valfrihet i arbetsmarknadspolitiska åtgärder13 Kvalitets- och brukarindikatorer i offentlig verksamhet13 Performance indicators i Kanada14 SALSA, och BRUK15 Större medborgarmakt genom brukarindikatorer16 Nya verktyg för stärkt medborgarmakt17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett program för ökad medborgarmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram ett program som kraftsamlar kring stärkt medborgarmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förslag på forum där medborgaren kan ge uttryck för åsikter, problem och fördelar i offentlig verksamhet. begär att regeringen tar initiativ till en dialog med kring hur medborgarnas makt och inflytande kan stärkas. begär att regeringen ger i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med studentkontrakt på fem universitet eller högskolor.1 begär att regeringen gör en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt ge bl.a. konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av dröjsmålstalan i samband med myndighetsbeslut. begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över hur en rättighetslagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighet kan införas i i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koppla alla LSS-beslut till ett datum för verkställande och att ett beslut som inte verkställs inom tidsramen bör betraktas som ett negativt beslut.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en person som fått ett positivt beslut om LSS-stöd bör kunna gå till en privat anordnare för verkställande av beslutet om beslutet inte verkställts av kommunen inom utsatt tidsram.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer valfrihet inom förskolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en omställningsersättning i arbetsmarknadspolitiken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjukvården bör redovisa sina resultat och sin kvalitet på ett öppet och tillgängligt sätt för att stärka medborgarnas inflytande och påverkansmöjligheter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de skolkvalitetsdata som finns publiceras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att generellt göra data och statistik för offentlig verksamhet tillgänglig. 1 Yrkandena 5, 11 och 14 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 6 hänvisat till LU. 3 Yrkandena 9, 10 och 13 hänvisade till SoU. 4 Yrkande 12 hänvisat till AU. Offentlig verksamhet finns till för medborgaren. Med rätta har vi högt ställda förväntningar på den service och de tjänster som vi gemensamt finansierar och organiserar. Men vad har man som medborgare egentligen rätt till och hur prioriteras de begränsade resurser som finns? känner sig många medborgare osäkra på vad de kan förvänta sig av den offentliga servicen. Många vet inte heller om den service de fått lever upp till de krav som man borde kunna ställa. Ett sätt att komma tillrätta med dessa problem är att jobba med medborgarkontrakt. Medborgarkontrakt kan definieras som en juridiskt icke-bindande avsiktsförklaring mellan en offentlig organisation och medborgaren eller brukaren av en offentlig tjänst. Medborgarkontrakt är ett sätt att förtydliga och stärka medborgarens inflytande och möjligheter att påverka service och tjänster. Ett medborgarkontrakt tydliggör medborgarens rättigheter gentemot det offentliga. Dessutom förbättras kvalitetsarbetet i offentlig verksamhet, dialogen och förståelsen mellan politiker, tjänstemän och medborgare stärks och arbetssituationen för personalen i offentlig sektor förbättras. Medborgarkontrakt är viktigt för att öka mångfalden och valfriheten i offentlig verksamhet men också för att definiera vad ett gott bemötande innebär. I arbetet med ett medborgarkontrakt definieras genom en dialog mellan politiker, tjänstemän och medborgare gemensamt vad som är god kvalitet, vad man kan förvänta sig av en offentlig tjänst eller service och hur man kan få kompensation om något går fel. Dialog skapar gemensamma referensramar, förväntningar och en tydlighet. System för klagomålshantering skapar vägar för återkoppling och kontinuerlig kvalitetshöjning. Kompensation skapar incitament och en starkare ställning för medborgaren. På det här sättet stärks den lokala demokratin och medborgaren får större möjligheter att påverka och vara delaktiga. Medborgarkontrakt kan också bidra till att medborgarnas förväntningar på välfärdstjänsternas innehåll är realistiska och till att minska stressen för personalen som känner sig otillräcklig i sin yrkesroll. En långsam revolution - bryt klientförhållandet och ställ brukaren i centrum Grundtanken i medborgarkontraktet är ett skrivet dokument där det offentliga tillsammans med medborgaren definierar vilka krav de offentliga tjänsterna ska leva upp till. För att ta fram ett medborgarkontrakt är det mycket viktigt att inleda en dialog mellan det offentliga och de som ska bruka en offentlig tjänst. Formen för dialogen kan se olika ut. Men det centrala är att kommunen, myndigheter, bolaget etc. skaffar sig en tydlig bild av: vad medborgaren prioriterar som viktigt vad medborgaren förväntar sig vilka resurser man har att förfoga över. I arbete med medborgarkontrakt blir dialogen mellan politiker ett självklart moment som inte kan prioriteras bort på grund av tidsbrist eller ovilja. Ett medborgarkontrakt kan ha olika ambitiöst innehåll. Det centrala i kontraktet är att det finns en tydlig koppling till andra styrdokument och politiska målsättningar utan att det för den skull blandas ihop med dessa. Det vi menar med ett medborgarkontrakt innehåller villkor för när åtagandet ska gälla och utfästelser kring vilken typ av kompensation eller rättelse som kan komma i fråga om verksamheten inte hållit vad som utlovats. Exempel på vad medborgarkontakt kan innehålla: I äldreomsorgen i kommun har man bland annat definierat hur det får ta att få en bostad efter att man beviljats ett äldreboende: "Vi garanterar att du får ett erbjudande om bostad efter det att du beviljats äldreboende. Har du önskemål om att flytta till ett speciellt hus kan väntetiden bli längre. Vid akuta behov går det alltid att få tillfällig plats." Ett annat exempel kommer från . Arbetskraftsbyrån (motsvarande arbetsförmedling) i Vammala har bland annat tagit fram följande kvalitetslöfte: "När du kommer till arbetskraftsbyrån blir du betjänad . Om du har avtalat att träffa någon håller vi fast vid den avtalade tiden..." och om fel uppstår åtar man sig att "rätta till fel som uppstått genom vår egen verksamhet som vi får veta om dem. Vi förklarar saken för dig. Vi för bok över våra misstag och förbättrar vår service på basis av dem." Ett tredje exempel är där skolan gjort villkorade kvalitetsåtaganden gentemot elever och föräldrar och där man också beskriver hur de ska säkerställas och hur rättelse ska ske: Varje elev som har gått fem av sina grundskoleår i och andra skolor i , ska uppnå kunskaper som minst motsvarar betyget godkänt i samtliga skolämnen efter skolår nio. Villkor: Eleven skall ha fullständig skolbakgrund motsvarande det svenska skolsystemet och delta i skolarbetet på ett seriöst sätt av tiden. Detta säkerställs och följs upp genom att varje elev får sin kunskapsutveckling kartlagd vid terminskonferenser samt med hjälp av diagnoser för år 7 och de nationella proven för år 9. Rättelse: Om en elev inte uppnått de uppsatta kunskapsmålen åtar sig att erbjuda eleven ferieundervisning med individuellt utformade åtgärdsprogram. Ett ytterligare grundskoleår efter skolår 9 är en annan möjlig väg till rättelse. Ett framgångsrikt arbete med medborgarkontrakt skapar fördelar och vinster för alla berörda parter. För politikerna öppnas kanaler till medborgarna och medborgarnas prioriteringar tydliggörs för politikerna. Medborgarkontraktet blir ett naturligt sätt att utveckla kvalitén i de offentliga tjänsterna. Medborgaren blir medveten om vad hon kan kräva och vilka resultat det offentliga ska prestera. För tjänstemännen blir det lättare att prioritera och tydlighet skapas mellan vad man förväntas prestera och vad som är orimliga krav. Lika viktigt är dock att man får fungerade kanaler som kan användas när tjänster inte lever upp till de mål som finns. Slutligen kan kompensation, oavsett om det sker genom en ursäkt eller genom en avgiftsreducering leda till ett ökat förtroende. Medborgarkontrakts svårigheter ska inte underskattas. Ett lyckat arbete kräver mod, engagemang och långsiktighet. Att utsätta sig för dialog innebär att det offentliga och politiker kan tvingas ompröva ståndpunkter. Att konkretisera vad man ska leva upp till på den detaljnivån som medborgarkontrakt innebär gör att man riskerar att misslyckas. Mjuk styrning utan lagstiftning Lagen föreskriver god kvalitet i den offentliga verksamheten. Exakt hur det här ska tolkas preciseras däremot inte i lagtexten. Då offentlig verksamhet ofta är komplex, ser mycket olika ut i olika verksamheter samt på andra sätt skiljer sig åt är metoden med mål- och resultatstyrning oftast bra. Medborgarkontraktet kommer in som ett led mellan de generella skrivningarna i lagen och medborgarens konkreta önskemål. Det saknas lagstiftning som reglerar arbetet med medborgarkontrakt. Innebär ett medborgarkontrakt att en kommuninnevånare kan stämma kommunen om den inte lever upp till det som kontraktet stadgar? Rättsläget kring de här frågorna är inte helt klart. Medborgarkontrakt måste kunna införas utan att det offentliga riskerar okontrollerbara stämningsprocesser. behövs det också en tydligare juridisk reglering av medborgarens rättigheter och formerna för medborgarkontrakt. I samband med medborgarkontrakt är det självklart att också diskutera kompensation och rättelse. Tankarna förs lätt till ekonomisk kompensation och muntliga och skriftliga ursäkter och förklaringar till vad som gått fel. Till exempel kan det vara nödvändigt med ett möte med den ansvarige tjänstemannen när ett ärende inte skötts som det borde eller att läxhjälp eller ferieundervisning som erbjuds till elever inte nått ända fram till de åtaganden som skolan gjort. Den här typen av "mjuk" kompensation är kanske den viktigaste för att medborgaren ska känna att problemen tas på allvar. Minst lika viktigt är dock kompensation som syftar till en rättelse av det som inte fungerat. kan det vara nödvändigt också med ekonomisk kompensation. Ekonomisk kompensation går att använda i form av avgiftsnedsättningar i avgiftsbelagda verksamheter men är förmodligen olagligt i andra tjänster där en avgift inte tas ut. Erfarenheter att bygga vidare på Erfarenhet från konkret arbete med medborgarkontraktsliknande konstruktioner finns som nämnts ovan både internationellt och i . I flera kommuner i har man gått från idé till konkreta projekt. Inom ramen för Svenska Kommunförbundets kvalitetsarbete har pågått ett projekt . Projektet har drivits i nätverksform och omfattning, tillvägagångssätt och utbredning skiljer sig åt mellan de olika kommunerna. De kommuner som prövat medborgarkontrakt är överlag nöjda med sitt arbete och det finns ett stort intresse från andra kommuner att påbörja sitt arbete. Även på statlig nivå har trevande försök gjorts. Ett 20-tal myndigheter har bedrivit försöksverksamhet med servicedialoger och serviceåtaganden. Generellt har arbetet upplevts som positivt. Statskontoret som utvärderat projektet sammanfattar försöket så här: "Servicedialoger och serviceåtaganden är ändamålsenliga arbetsmetoder för att få till stånd en medborgarorienterad verksamhetsutveckling. De leder till bättre service och ökad delaktighet och bidrar därmed till att upprätthålla ett högt förtroende för förvaltningen. Statskontoret anser att arbetet med servicedialoger och serviceåtaganden bör fortsätta och spridas ytterligare i statlig förvaltning." Ett program för stärkt medborgarmakt Medborgarkontrakt är ett viktigt instrument för att jobba vidare med större brukarinflytande och mer medborgarmakt. Som utgångspunkt för arbetet föreslår vi följande principer för medborgarkontraktet: Dialog; medborgarkontraktet måste bygga på en genuin dialog mellan politiker, tjänstemän och medborgare/brukare Valfrihet; att medborgaren/brukaren väljer vem som levererar en tjänst Rättigheter; vad medborgaren/brukaren har rätt till måste framgå Kvalitet; tydliga kvalitetsmått måste ställas upp för den offentliga verksamheten Klagomålshantering; var och till vem man ska vända sig om något inte håller vad som utlovats Rättelse eller kompensation; vilken typ av rättelse eller kompensation som kan komma ifråga när något brister. Vi menar att det krävs ett tydligt politiskt initiativ för att införa medborgarkontrakt. De juridiska förutsättningarna och konsekvenserna måste tydliggöras genom ny eller anpassad lagstiftning. Däremot menar vi att innehållet i regel inte bör specificeras på nationell nivå. När det gäller dagens rättighetslagstiftningar måste förhållandet mellan nationella utfästelser och lokala kontrakt preciseras. Medborgarkontrakten måste få växa fram i den takt som de lokala förutsättningarna medger. Även på nationell nivåär det dock viktigt att systemen får växa fram i den takt som speciella omständigheter för olika verksamheter medger. Erfarenheterna från de många spännande projekt som pågår i kommunerna bör utnyttjas på den nationella nivån. Vad som däremot är nödvändigt är ett program och en kraftsamling kring dessa frågor. Statskontoret bör tillsamman med statens kvalitets- och kompetensråd få i uppdrag att ta fram ett program som kraftsamlar kring stärkt medborgarmakt. Programmet kan till exempel innehålla: Ett kvalitetsmärkningsprogram där ett kvalitetsmärkningssystem etableras för offentlig verksamhet och där betyg utdelas enligt nyckeltal och kvalitetsparametrar. Ett nationellt "benchmarking"-verktyg dvs en nationell databas som är kopplad till de projekt som pågår, där kommuner, landsting och statliga myndigheter kan få hjälp att hitta goda exempel, nya metoder och "best practice". Förslag på olika former av kompensation från kommuner, landsting och stat till medborgarna i samband med dröjsmål eller andra avvikelser från medborgarkontrakt. Medborgarpaneler, där medborgarna kan ge uttryck för åsikter, problem och fördelar bör användas i offentlig verksamhet i bred omfattning. Staten bör tar initiativ till en dialog med kring hur medborgarnas makt och inflytande kan stärkas. Men lika viktigt är att arbete med medborgarkontrakt utvecklas inom den statliga verksamheten och inom de statliga myndigheterna. Makt åt studenterna - studentkontrakt Det måste bli ett slut på centralstyrning och politiska pekpinnar gentemot universitet och högskolor - såväl gentemot lärare, studenter som forskare. Studenternas val måste få större genomslag när det gäller tilldelning av platser både mellan olika högskolor och mellan skilda ämnesdiscipliner. Grundutbildningen vid landets universitet och högskolor måste byggas upp med studentens perspektiv i förgrunden. Den vetenskapliga kvaliteten i forskning och undervisning ska sättas i främsta rummet. Kvaliteten i undervisning och forskning ska utvärderas genom såväl inre som yttre, oberoende, granskning. Universitet och högskolor ska också kunna skriva så kallade studentkontrakt med sina studenter. Ett bra kontrakt måste innebära rättigheter och skyldigheter för båda parter - studenterna och lärarna. Studentkontrakten kan innehålla: Utfästelser om lärartäthet och antal undervisningstimmar. Andelen disputerade lärare som deltar i undervisningen. Principer för hur bland annat rättning och betygssättning ska gå till. Studenten ska ha rätt att överklaga sitt betyg eller få sin uppsats bedömd av någon annan, i slutändan en av institutionens professorer eller någon fristående granskare. För doktorander kan anges exempelvis hur mycket handledning som den enskilde forskarstuderanden har rätt att kräva. Platsgarantier för vidareutbildningar och fördjupande kurser. För studenterna anges till exempel krav på närvaro, antal studietimmar kursen omfattar och betygskrav för godkänt med mera. För att främja arbetet med studentkontrakt bör ges i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med studentkontrakt på fem universitet eller högskolor. Starkare rättigheter genom lagstiftning På några områden är det i nödvändigt med ny lagstiftning för att stärka medborgarnas ställning. Konsumenträtt inom offentlig verksamhet I har det funnits en relativt bra och fungerande produktsäkerhetslag som har stärkt konsumenternas makt över privata tjänster och varor. Från konsumentsynpunkt har detta varit mer än framgångsrikt. Visst kan den förbättras ytterligare när det gäller privata tjänster och varor men den ger ändock ett bra skydd. finns inte bara privata varor och tjänster, och den starka och tydliga gränsdragning som tidigare fanns mellan privat och offentligt håller på att suddas ut. Rättspraxis håller också på att förändras. På kommunalnivåär det s.k. dagismålet det som är mest uppmärksammat och där en tydlig förändring i praxis visar sig. Fallet handlar i korthet om att en mamma som var missnöjd med kvalitén på ett dagis vände sig till domstol för att få kompensation för att hennes barn blivit sjuka av mögel. hade liknande mål alltid avvisats med motiveringen att de inte var civilrättsliga mål. sa däremot alla tre instanser att det gick att föra talan i allmän domstol eftersom dagisplatsen var en avgiftsbelagd verksamhet. I och med att dagisplatsen är avgiftsbelagd är kommunen i viss utsträckning att betrakta som näringsidkare. På grund av förändringen i rättspraxis blir det viktigt att klargöra kommunens respektive medborgarens ställning som "konsument" respektive "näringsidkare". Vi föreslår en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt ge bl.a. konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. Starkare rättigheter vid myndighetsbeslut Medborgarkontrakten är tänkta att generellt reglera förhållandet mellan medborgare och offentlig verksamhet och offentliga tjänster. Medborgarkontraktet är mycket effektivt när det handlar om löpande verksamhet och att konkretisera generella åtaganden som till exempel vad en "bra skola" innebär. I de fall när det handlar om myndighetsbeslut i samband med offentlig verksamhet är det dock viktigt, i en rättsstat, att det även finns verkningsfulla juridiska vägar att utkräva ansvar. Framför allt är det viktigt att kunna kräva att beslut fattas . I de fall ett medborgarkontrakt definierar handläggningstider och dröjsmål bör medborgaren kunna föra dröjsmålstalan mot den myndighet som ska fatta beslutet. Starkare rättigheter för funktionshindrade Den svenska LSS-lagstiftningen (lagen om särskilt stöd) är varken onödig eller en dålig lagstiftning som vissa röster i samhället har påstått. Men det är dags för samhället att ta steg två för funktionshindrades väg till fullt medborgarskap och vid sidan av LSS införa en tillgänglighetslagstiftning. Utan en ordentlig tillgänglighetslagstiftning tror vi inte att kommer att lyckas med målen för nationella handlingsplan för tillgänglighet, där ska bli handikapptillgängligt . Ett varnande exempel på undermålig tillgänglighet för en funktionshindrad i rullstol är , den svenska demokratins högborg. Att ta sig in i flera av byggnaderna innebär problem och att ta sig runt i huset är svårt. En tillgänglighetslagstiftning hade tvingat huset att bli fullt ut anpassat för funktionshindrade. Vi föreslår att en utredning tillsätts för att se över hur och på vilket sätt en rättighetslagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighet bäst kan införas i . Bättre verkställande av LSS Det samhälle vi lever i ska klassas som en rättsstat, det innebär att samhället är ordnat kring lagar och förordningar vilket gör att medborgares rättigheter är knutna till dessa. Vårt samhälle kan därför inte garantera rättigheter utan lagstiftning; därför är det alla partiers, beslutsfattares och medborgares skyldighet att stödja personer med funktionshinders krav på en tillgänglighetslagstiftning. LSS är en unik lagstiftning som praktiskt har möjligheten att förändra många människors liv till det bättre som den slår fast grundläggande rättigheter för en grupp som annars ofta glöms bort i det politiska arbetet. Ett problem med LSS, vilket bland annat bekräftas av Handikappförbundens samarbetsorgan, HSO, är att kommuner ger positiva besked angående LSS och att de därefter vägrar (eller förhalar) att verkställa dessa beslut. Det blir ett problem eftersom det inte går att överklaga ett positiv beslut inom ramen för förvaltningsrätten. För att komma till rätta med det här problemet bör LSS-beslut koppas till ett datum för dess verkställande. På det sättet blir det tydligt när en kommun inte lever upp till sina förpliktelser och blir det möjligt att överklaga besluten. Vi föreslår att alla LSS-beslut kopplas till ett datum för verkställande. Ett beslut som inte verkställs inom tidsramen bör betraktas som ett negativt beslut vilket skulle innebära att beslutet kan överklagas i vanlig ordning. Vi föreslår att en person som fått ett positivt beslut om stöd enligt LSS bör kunna gå till en privat anordnare för verkställande av beslutet om beslutet inte verkställts av kommunen inom utsatt tidsram. Större valfrihet inom förskolan Dagis och förskola har spelat, och spelar fortfarande, en mycket viktig roll för kvinnors möjlighet att kunna förena eget yrkesarbete med ansvar för barn och familj. De allra flesta barn och föräldrar tycker att förskola, familjedaghem och liknande verksamheter fungerar bra för dem. Det är en stor stressfaktor för småbarnsfamiljer om ens barn inte trivs på den förskola där de är. Att kunna byta barnomsorg är en viktig del för att det ska bli mera vardagsmakt för barnfamiljerna. För detta behövs en förstärkt möjlighet till etablering för nya enskilda förskolor. Ökad mångfald innebär också att fler familjer hittar en barnomsorg som de tror på och som fungerar för just dem.