ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T353 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram alternativ till den vägstandard som enligt nu gällande sträckningsbeslut gäller för förbifart på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra mer medel till för att kunna inrymma ombyggnad av förbifart . och är viktiga målpunkter i kraft av att vara residensstäder och högskoleorter. utgör dessutom ett kommunikationscentrum där väg, järnväg och flyg kan kopplas samman. Tung trafik från företagandet i den sydvästra delen av (Gnosjöregionen) som skall antingen till hamn eller söderut mot använder som transportled. med sträckning mellan och passerar fem kommuner, två län, två landstingsområden och två vägregioner. skiljer sig standarden mellan å ena sida och å andra sidan på ett iögonfallande sätt. I med en annan vägregion finns viltstängsel uppsatt från och fram till länsgränsen mot . Trots ivriga påtryckningar till Sydost har endast försetts med viltstängsel inom dess ansvarsområde som omfattar ca. har mycket stora förbättringar på fullgjorts i med vajerräcken, avkörningsramper, brobreddningar, nya vägrenar med avkörninsvägrenar, rondeller etc. Förbifart och sträckningen till är i utomordentligt stort behov av genomförande. De senaste trafikstyrningsåtgärderna som vidtagits i och som borde ha kommit i samband med förbifarten har förvärrat flödet genom samhället. Där passerar 11 000 fordon/dygn varav är tung trafik. genom är med hastighetsbegränsningar på 70/50//h. Genomfarten utgör därför ett effektivt transporthinder med tilväxtförluster som följd. Dessutom är detta en av få kvarvarande genomfarter med denna standard i . Enligt uppgift är det förslag som ligger till grund för kostnadsberäkningar för dyrt i förhållande till kraven på lönsamhetskalkylen. Sedan gjorde det nu aktuella förslaget har tekniken för väg- och sidoområden utvecklats mycket. Det finns därför starka skäl att med nyare standard göra en förnyad kostnadsberäkning av den aktuella sträckningen. Det är angeläget mot bakgrund av att objektet skjutits utanför den nuvarande planeringsperioden av just kostnadsskäl.
mot · GS02T354 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vägnätet till och från kommun måste kompletteras. präglas av stort entreprenörskap som i sin tur är grunden för ett välutvecklat företagande. kommun har genom strategiska satsningar skapat förutsättningar för att kunna koppla ihop de för näringslivet livsnödvändiga transportstråken. Den senaste i raden är ett nytt logistikområde beläget intill och . För att kunna knyta ihop nödvändiga kopplingar mellan flyg/lastbil/tåg är till en nyckelfråga för fortsatt tillväxt i området. Nämnas kan att den ianspråktagna kombiterminalen redan är för liten varför utbyggnad har planerats. Sträckan mellan och är alltför smal, backig och krokig för att ett godtagbart godsflöde skall kunna upprätthållas. Dessutom används vägen i stor utsträckning för persontransporter för arbets- och studiependling. Olycksstatistiken är också alldeles för hög för att kunna accepteras. Eftersom denna del är den felande länken för att få en rimlig logistik är behovet av ombyggnad mer än väl dokumenterat. Nämnas kan att kommun på grund av bristande ekonomiska förmåga själv har bekostat en länsvägsförbifart för att kunna klara konflikter. Denna investering kostade kommunen .
mot · GS02T355 · 2004-10-01 00:00:00 — Uppgradering av /47 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgradera /47. /47 är av stor nationell betydelse och har därför klassats som stamväg i den nationella planen för vägtransportsystemet. Inte minst har vägen stor betydelse som förbindelseled mellan //och nordvästra /och . Delar av ombyggnaden av /47 (sträckan ) har funnits med i planerna och har av redovisats som ett investeringsprojekt med genomförande 1976. Vidare har i i en rapport visat de positiva effekter en uppgradering av /47 skulle få. De kommuner som berörs mest är , , , , och . Den regionförstoring som skulle bli resultatet visar att arbetskraftstillgängligheten ökar. Detta får till följd att antalet arbetstillfällen kan beräknas öka med ca. Detta ger i sin tur ett beräknat årsförädlingsvärde om vilket i en nuvärdesberäkning ger det ackumulerade beloppet om . behov av tillväxt är väldokumenterat. Dessvärre saknar den socialdemokratiska regeringen förmåga att presentera verkliga förslag för ökad tillväxt. Den föreslagna uppgraderingen av /47 är ett verkligt förslag som ger tillväxtmöjligheter. Med hänvisning till att Jönköpingsområdet med kranskommuner är ett viktigt nav i regionen är det av regionala men också av nationella skäl viktigt med den föreslagna uppgraderingen av /47.
mot · GS02T357 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja anslagen till investering, drift och underhåll av vägnätet i . Regeringen fastställde de definitiva ramarna för respektive läns infrastruktursatsningar fram . För blev beslutet en verklig besvikelse eftersom den slutliga ramen blev mindre än den preliminära tilldelningen. Denna ram hade varit underlag för länets planering för kommande länstransportplan. Mycket angelägna objekt blev tyvärr tvungna att strykas. Regeringen beslöt dessutom att vissa investeringsobjekt absolut skulle ingå i planen. Detta medförde att handlingsutrymmet ytterligare begränsades för regionens egna prioriteringar. En nyckelfaktor för länets utveckling är att bredda den lokala arbetsmarknaden. För att arbetsmarknadsregionerna skall kunna bli större måste infrastrukturen bidra till kortare restider mellan arbete och boende. Detsamma gäller för den så värdefulla sammanbindningen mellan universitet och högskolor i sydöstra . De nya resmönstren och den snabba utvecklingen av resandet över till /ställer allt större krav på infrastrukturen i sydöstra . Denna positiva utveckling får inte hämmas av bristfällig infrastruktur. Inom regionen finns företag med extremt stora krav på fungerande transportsystem. Det omväxlande vintervädret med återkommande tjällossningar sliter kraftigt på vägmaterialet. Två riksvägar genom länet, väg 23 och 120, kommer att få vänta om inte det skapas ytterligare resurser för investeringar, drift och underhåll. Vissa avsnitt på dessa vägar är från trafiksäkerhetssynpunkt bristfälliga med hänsyn till den omfattande trafiken. Stor risk för trafikolyckor föreligger. ambition om den s.k. nollvisionen känns helt orealistiskt under nuvarande förutsättningar.
mot · GS02T358 · 2004-10-02 00:00:00 — Utbyggnaden av bredband på landsbygden beslutar att omfördela ytterligare av avsatta medel för accessnäten till kommunernas bredbandsutbyggnad i de områden där marknaden ej klarar detta enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Scanova (genom PTS) får ett tydligt ansvar att samordna intresseanmälningar från olika operatörer som vill bygga ut ADSL. Utbyggnaden av bredband ska i första hand göras av marknaden. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att infrastrukturen finns tillgänglig i hela landet. Framför allt landsbygd (områden utanför orter med minst 3 000 invånare) och glesbygd har förutsättningar som gör det svårt att få en acceptabel utbyggnad marknadsmässigt bärkraftig. I dessa områden bor av landets befolkning. För att uppmuntra och underlätta utbyggnaden har riksdag och regeringbeslutat om en rad stöd riktade till dessa områden. Det finns även ett generellt stöd till enskilda som har haft höga anslutningskostnader. Totalt har avsatts för sådana åtgärder . Åtgärderna gäller alla delar av näthierarkin, som schematiskt kan delas in i fyra nivåer: stomnät, ortssammanbindande nät, områdesnät och accessnät. Accessnätstödet är avsett för enskilda abonnenter som kan få sänkt skatt för utgifter för en bredbandsanslutning som har kostat . Stödet ges till av kostnaderna och är alltså maximerat till . Totalt har anslagits för detta stöd, men i budgetpropositionen föreslog regeringen en omfördelning av från accessnätsstödet till kommunernas bredbandsutbyggnad t.o.m utgången av 2005. Det återstår då till accesstöd. I vårpropositionen 2005 föreslog regeringen att tidsperioden för stödet till kommunerna skulle förlängas till utgången av 2006, och biföll detta. Ansökningar om accesstöd från enskilda abonnenter har varit mycket få, handlar det om . Däremot har efterfrågan på det kommunala stödet varit betydande, och det finns stor tisk att den tillgängliga ramen inte räcker för alla önskvärda insatser fram till 31/12 2006. För att göra den av beslutade stödperioden meningsfull anser vi att det nu är motiverat att omfördela ytterligare 0,5 miljarder av avsatta medel för accessnäten till kommunernas bredbandsutbyggnad i de områden där marknaden ej klarar detta.I många kommuner/län pågår just nu funktionsupphandling (kan vara en blandning av olika tekniker) av bredband med målet att samtliga invånare skall ges tillgång på bredband. Vi anser att denna modell är bra och att statens medel används på ett effektivt sätt eftersom operatörer, kommuner och privat finansiering då bidrar med ungefär lika mycket. Dessutom föreslår vi att Scanova (genom PTS) får ett tydligt ansvar att samordna intresseanmälningar från olika operatörer som vill bygga ut ADSL. Intresset av att bygga ut med ADSL-teknik har ökat eftersom Scanova (som äger kopparnätet) nu anser att boende inom nio kilometers kabelavstånd från en telestation kan få upp till 500 kbit/s kapacitet. finns dock ingen samordning mellan operatörerna som skulle kunna möliggöra en marknadsmässig utbyggnad.
mot · GS02T362 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av . har överlämnat förslag till nationell väghållningsplan till regeringen inför beslut om strategisk inriktning av landets väginvesteringar. Förslagen har baserats på de trafikpolitiska mål som fastställt och de ekonomiska ramar och andra direktiv som lämnats till den väghållande myndigheten. Behovet av en utbyggd E 22 är väl dokumenterat och satsningar på vägen åtnjuter brett stöd från sydsvenska kommuner och regioner samt från näringslivet. Vägen fyller flera viktiga funktioner som gör den till en prioriterad nationell angelägenhet. Den fyller väl de transportpolitiska mål som fastställt. För det första är vägen en viktig nationell förbindelselänk mellan och . För det andra är vägen viktig för internationella förbindelser, i synnerhet med EU:s nya medlemsländer. För det tredje är vägen avgörande för att sydöstra , det vill säga nordöstra , och län, skall kunna få en positiv tillväxt. Det övergripande målet att säkerställa samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet uppfylls effektivt genom en prioriterad satsning på . har vägen haft en kraftig tillväxt i mängden trafik, vilket inte fångas i förslag till åtgärder eftersom detta baseras på mätdata . Vidare innebär en utbyggnad enligt lagda vägplaner att sträckan avkortas genom , vilket har gynnsamma effekter på miljön. Sydsvenska har i sin prioritering för trafikinfrastruktur avseende samtliga de fem sydligaste länen givit E 22 högsta prioritet bland samtliga väg- och järnvägsobjekt. Även avseende delmålen för trafikpolitiken finns stora vinster att hämta genom en utbyggnad av . Särskilt kan nämnas att vägen är helt avgörande för att skapa tillväxt i nordöstra , och län. Fördröjs utbyggnaden finns risk för att denna del av landet halkar efter och inte förmår bidra till tillväxten i och . Det lagda förslaget i nationella plan för vägtransportsystemet 2004-2015 innebär att E 22 inte kommer att vara utbyggd under den aktuella planperioden. Vi anser att vägen måste ges högre prioritering och byggas ut tidigare än vad den nationella planen anger. Detta bör ske genom att vägens delobjekt ges tidigare byggstart i den nationella planen. Därutöver bör, för att underlätta genomförandet av vägen, alternativ finansiering prövas på en större sträcka av vägen. Målsättningen bör vara att vägen skall vara utbyggd . Beräkningar visar att en sådan tidigareläggning med i förhållande till lagda förslag innebär samhällsvinster på och en besparing av dödade i trafiken med 65-70 personer. Siffrorna avser endast den skånska delen och endast mervärdet av tidigareläggningen i sig. Motsvarande bedömning för hela E 22 innebär därmed större värden.
mot · GS02T363 · 2004-10-04 00:00:00 — Första hjälpen-utrustning i motorfordon tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att första hjälpen-utrustning skall vara obligatorisk i motorfordon. Säkerheten i trafiken är kontinuerligt föremål för förslag till förbättringar. Det förebyggande arbetet är naturligtvis prioriterat. Här används åtgärder som hastighetsbegränsningar, minimalt mönsterdjup på däcken, halvljus även samt skyldighet att medföra varningstriangel. Allt detta är naturligtvis synnerligen angeläget och nödvändigt att fortlöpande förbättra, men åtgärder måste också vidtas för att lindra konsekvensen när en olycka väl har skett. skadades över 27 000 människor i trafiken och över 500 dödades. Betydelsen av en snabb insats för att lindra personskador efter en olycka är väl känd. kan även enkla åtgärder vara livsavgörande. Även om beredskapen att undsätta vid olyckor är mycket god på det flesta håll i landet - polis och ambulans kan ofta snabbt vara på plats - såär det naturligtvis andra trafikanter som är först på plats när en olycka har skett. Att tillkalla hjälp är oftast den naturliga första åtgärden på en olycksplats men de flesta människor försöker förstås också själva hjälpa till så långt möjligheterna tillåter. Att ha tillgång till förbandsmaterial i den egna bilen kan då vara av avgörande betydelse för konsekvensen av en olycka, kanske kan ett enkelt förband betyda en person mindre i statistiken över antalet döda i trafiken. Att göra första hjälpen-utrustning obligatorisk att medföra vid färd med motorfordon är därför en enkel åtgärd för att öka säkerheten i vår trafikmiljö. Detta kan ske genom ett tillägg i föreskrifter om utrustning i motorfordon.
mot · GS02T364 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett obligatoriskt krav påhandsfree vid användande av mobiltelefon under bilkörning. är ett av världens mobiltätaste länder, vilket också innebär att medborgarna använder sig av mobiltelefon i praktiskt taget alla situationer. Att använda mobiltelefon under pågående bilkörning har blivit allt vanligare. ser man bilförare som framför sina fordon med en mobiltelefon i ena handen och den andra handen upptagen med att sköta ratt, växelspak och andra funktioner i bilen. Det torde vara en självklarhet att den nödvändiga uppmärksamhet som måste riktas mot den omgivande trafiken blir lidande. Bristande uppmärksamhet i trafiken förorsakar allvarliga olyckor på våra vägar. Forskning som () bedrivit på området har visat att förarnas körsätt påverkas vid telefonering under färd. I och har man ansett att det innebär en alltför stor risk att köra bil och hantera en mobiltelefon, varför krav införts på s.k. handsfreeutrustning i samband med bilkörning. införde ett förbud för förare i fordon att använda handhållna mobiltelefoner under körning. Det noteras att vissa andra länder gått ännu längre och helt förbjudit användande av mobiltelefon vid bilkörning. är i många stycken ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. I enlighet med denna tradition och för att minska mänskligt lidande på grund av trafikolyckor, vore en viktig säkerhetshöjande åtgärd att endast tillåta användande av mobiltelefon med handsfree under pågående körning. Vid behandling (bet. 2000/01:TU13) av frågan om mobiltelefoni under bilkörning gjordes ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en allsidig belysning av ämnet. Regeringen uppmanades också att vid behov förelägga förslag till lagstiftning eller andra styrmedel. konstaterade (bet. 2002/02:TU10) att getts i uppdrag att redovisa säkerhetsproblem men även möjligheter kring användning av mobiltelefon under körning. behandlade frågan om mobiltelefoni under körning i sitt betänkande 2002/03:TU4, och där avslogs motioner med krav på handsfreeutrustning. Under senaste /2004 behandlades aldrig motioner om mobiltelefoner i trafiken vilket innebär att beslut om åtgärder fortfarande inte är genomförda eftersom inget nytt kommit från regeringshåll. Det är av stor vikt att detta allvarliga säkerhetsproblem skyndsamt behandlas av regeringen och åtgärdas.
mot · GS02T365 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av . Bergslagsdiagonalen, , passerar och binder samman med . Den har hög prioritet hos fyra länsstyrelser. Trafikleden har strategisk betydelse för Bergslagen, som tillhör de delar av landet som drabbats hårdast av strukturomvandlingen. Bergslagsdiagonalen spelar en viktig roll som pulsåder i det område som brukar kallas "industriella hjärta". Här finns stora delar av svensk basindustri med dess behov av goda trafikförbindelser. Kvaliteten på infrastrukturen i och till Bergslagen kommer att ha stor betydelse för många kommuners möjlighet att utvecklas och kanske till och med överleva. Det handlar både om att det inre av ska vara attraktivt för etableringar och expansion av företag och om en fungerande pendling till och från olika kommun- och länscentrum. Flertalet av de kommuner som leden berör ingår i av EU prioriterade områden för regionalpolitiska insatser. Trots att situationen för flera kommuner i Bergslagen är jämförbar med den i inland har statens insatser för att stärka infrastrukturen i området varit starkt begränsade. De senaste besluten har tvärt emot vad som är önskvärt prioriterat ned insatser på . En satsning på Bergslagsdiagonalen skulle vara en strategisk regionalpolitisk insats i syfte att stärka tillväxtmöjligheterna i en utsatt region. Leden är också betydelsefull för den södra delen av län och delar av . Bergslagsdiagonalen har avgörande betydelse för utvecklingen i bl.a. kommun. har tidigare slagit fast att den del av Bergslagsdiagonalen som omfattar E 4 till ska ingå i det nationella stamvägnätet. Det är därför anmärkningsvärt att investeringar som berör denna sträckning nu prioriterats ned. Bergslagsdiagonalen har allvarliga och akuta brister, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. Trafiktillväxten i regionen har varit mycket kraftig . Det gäller särskilt den tunga trafiken. Vägavsnittet mellan och i är av så låg kvalitet att det allvarligt hämmar trafiken i en viktig del av Bergslagen. När affärsmöjligheter inom den expanderade tillverkningen av material till vindkraftsverk i nu har stora framgångar är det av största vikt att de transporter som genereras i samband med detta kan ta sig fram smidigt och riskfritt. Bland trafikfarliga avsnitt på vägen kan vidare nämnas avsnittet , som redovisats som ett av landets trafikfarligaste vägavsnitt. En omfattande tung trafik på de smala vägavsnitten norr om har föranlett att sänka maxhastigheten /timme. Starka trafik- och regionalpolitiska skäl talar för en prioritering av Bergslagsdiagonalen, . Ombyggnaden av mellan och måste ges högsta prioritet som resurser säkras för att möjliggöra normal hastighet - /timme på Bergslagsdiagonalen norr om .
mot · GS02T366 · 2004-10-03 00:00:00 — Vägar och järnvägar i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påskynda beredning och beslut om finansiering av större utbyggnader och möjliga byggstarter av vägar och järnvägar i i syfte att stärka bilindustrin. Bilkoncernen kommer att fatta beslut om var nästa generation av mellansklassbilar skall produceras. Det handlar om modellerna och . De byggs på samma plattform och kan produceras i samma anläggning. tillverkas de i respektive Russelsheim i . Det finns all anledning att agera kraftfullt från samhällets sida för att markera att man slår vakt om och är beredd att stärka fordonssektorns utvecklingsmöjligheter i och i övriga . Det finns några områden som är särskilt viktiga nu och som skulle kunna ge det stöd som behövs. Det gäller främst transportinfrastruktur men också forskning, utveckling och inte minst kompetensfrågor. I utgör den helt dominerande marknaden inom bilindustrin, med , /och som centrum med de stora fordonsföretagen. Runt dessa, och spridda över hela , finns underleverantörer i olika led. I är det ca 5 000 anställda som är mycket beroende av bilindustrins framtid. berörs i hög grad av den särskilda upplåning som görs i Riksgälden för att utöka och tidigarelägga investeringar i infrastrukturen och för att gynna den ekonomiska tillväxten. Det är därför angeläget att beredning och beslut om finansiering påskyndas för att kunna bidra till att bilindustrin i västra kan vara konkurrenskraftig i fortsättningen.
mot · GS02T368 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa förutsättningar för att bygga träbroar. har många träbroar och även världens längsta bilburna träbro. Här finns också en lång tradition av och kunskap om hur man konstruerar limträbalkar för hållbarhet. Bakgrunden är att bestämt sig för att ta till vara de näringar som fanns i landet. Skogen är där såväl som i en stor basnäring. I bygger vi dock broar i stål och betong och endast mindre träbroar. Ett av hindren i för byggande av träbroar är policy angående kemikalier. Enligt ska miljömål och arkitekturmål förenas i policyn. Nedan följer ett utdrag från . Vägtransportsystemet skall utvecklas så att miljö, hälsa och välfärd inte äventyras nu eller . miljöpolicy lägger grunden för vägtransportsystemet inklusive vår egen verksamhetutvecklas mot en acceptabel klimatpåverkan, en hållbar energiförsörjning, hållbara utsläpp av föroreningar, acceptabla bullernivåer, en hållbar hushållning med naturresurser samt en infrastruktur anpassad till natur och kulturmiljö. Minska utsläppen av klimatgaser och luftföroreningar Mindre hälsoeffekter av luftföroreningar Ökad hänsyn till natur- och kulturvärden Genom Vägarkitekturåret fick kvalitetsprogram för vägarkitektur en extra skjuts. Men det påbörjades då regeringen gav alla myndigheter i uppdrag att höja ambitionerna för arkitektur och design i offentlig miljö. finns också inskrivet i väglagen att en estetiskt tilltalande utformning ska eftersträvas samt hänsyn ska tas till stads- och landskapsbild och till natur- och kulturvärden. Arbetet med vägarkitekturfrågor kommer att fortsätta framöver; på bred front och på alla nivåer inom . För att leva upp till hållbara system och att det i utformningen av stads- och landsskapsbild tas hänsyn till natur- och kulturvärden borde det vid alla framtida byggalternativ tas fram prospekt med alla olika byggmaterial: stål, betong och trä.