mot · GS02Kr354 · 2004-10-03 00:00:00 — Genom att lyfta den lokala historien och kulturen på rätt sätt kan många fler orter bli intressanta ur turistsynpunkt. Det handlar om att ta vara på den kunskap och erfarenhet som finns lokalt. Mycket av det vi söker när vi reser i finns i våra traditioner och vår historia. Turister söker gärna det udda och exotiska. Det är just vardagskulturen som av många turister upplevs som särskilt intressant. Vi kan som turistland erbjuda upplevelser som naturen, det svenska landskapet, vildmarksäventyr, tystnaden, den svenska maten, svensk historia och kultur, storstadsliv m.m. Det behövs samverkan mellan kulturlivet och turistorganisationerna för att göra landets kultur och konstnärliga verksamhet mer känd och lättillgänglig. Medvetna satsningar på kulturturism är en drivkraft för den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Turistdelegationen är en statlig myndighet för strategier, statistik och samordning inom svensk turism. Turistdelegationen bör få ett uppdrag att se hur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras i turistsammanhang. Detta bör ges regeringen till känna. De som erbjuder olika turiständamål behöver naturligtvis marknadsföra verksamheter genom skyltar så att turister hittar attraktionerna. är regelverket beträffande skyltning något komplicerad, vilket försvårar för berörda aktörer att skylta. Det råder bl.a. olika lagar för olika skyltar och lägen. Därför är det nödvändigt att tillståndsgivningen förenklas när det gäller skyltning, det måste finnas ett regelverk för hur skyltar får, och kan, sättas upp. mediepolitik präglas av ett starkt försvar för yttrandefriheten, en vilja att utveckla public service, strävan efter mångfald, en vilja att det mångkulturella speglas och strävan att stärka svenska språket och de nordiska ländernas kulturella identitet i det moderna medielandskapet. I public service-uppdraget ligger många faktorer, bl.a. en fri och opartisk rapportering, ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet som tillgodoser skiftande intressen, att stimulera till debatt, spegla det mångkulturella , vara folkbildande och att stärka svensk och nordisk kultur. Det omfattar också att ta vara på minoriteters intressen och att förmedla olika länders kultur. I vid mening handlar det om en folkbildande och kulturell verksamhet, oberoende av utomstående intressenter och finansiärer. anser att övergången till digital distribution är en självklar utveckling av TV-mediet samt att distributionen ska ske i marknätet. Vi ser också att digitala marksändningar innebär möjligheter för att verka i en miljö som ger fortsatt stark ställning för public service-verksamheten. Målsättningen är att öka yttrandefriheten och mångfalden i utbudet och motverka privat och offentlig maktkoncentration. För är det väsentligt att vi kan skapa politisk stabilitet för öppenhet och konkurrensneutralitet istället för slutenhet och monopol. I den digitala utbyggnaden efterlyser en utredning som ser över marknaden utifrån ett konsumentekonomiskt perspektiv. Vem ska betala tillbehören - är det konsumenterna, distributörerna, staten eller någon annan aktör? Vilka aktörer behöver samverka för att få detta att hända till 2008? Vidare bör den kommission som ska tillsättas titta närmare på huruvida sändningarna ska sändas okrypterade eller krypterade. anser att kommissionen ska ha till uppgift att klara ut dessa frågetecken. Vad som ovan angivits om att en utredning bör tillsättas för att utreda de konsumentekonomiska konsekvenserna av digitaliseringen bör ges regeringen till känna. finns det en stor marknad i för piratkopierade programkort för betal-TV. Lagen säger att det är olagligt att sälja och tillverka dessa piratkort däremot är det tillåtet att inneha piratkort. Regeringen har visserligen skärpt lagen, men valt att inte kriminalisera innehavet av kortet. Motiveringen är att det i praktiken skulle bli mycket svårt att kontrollera privat innehav av piratkort. är ett av de få länder där vem som helst fritt kan få tillgång till andras upphovsrättsligt skyddade material utan att betala någon som helst ersättning. Detta sker alltså genom att illegalt tillverkade och distribuerade piratkort används. Den som använder piratkort behöver inte erlägga någon ersättning till distributören, vilket medför att distributören inte kan redovisa korrekt antal kortinnehavare, eller betala ersättning till upphovsrättsinnehavarna. Upphovsrättsinnehavaren drabbas därmed och får inte den ersättning de har rätt till. Distributionsbolagen förlorar stora pengar på uteblivna intäkter. Branschen värderar förlusterna till . Mycket av svensk film som produceras finansieras av filmbolagen och distributionsbolagen. Om de pengar som går till den illegala marknaden kommer branschen till del istället skulle produktion av svensk film gagnas och få bättre ekonomiska möjligheter. Om tillverkningen av korten förhindras kan vi också få ett stopp på försäljningen, och piratkorten kan inte brukas i samma omfattning som . Genom att försvåra eller, helst av allt, strypa tillgången på piratkort kan vi förhoppningsvis få en lösning på problemet. anser att det är nödvändigt med ökade incitament för att stoppa tillverkningen och distributionen av piratkort. Piratkopiering av bland annat musik och filmer har ökat kraftigt och det sker ofta som ett led i organiserad brottslig verksamhet. Ökningen av cd-skivor har ökat med 15 . Detta medför att originalproducenterna förlorar inkomster, många människor förlorar sina arbeten och staten förlorar stora pengar i skatteintäkter. Det behövs kraftfulla åtgärder för att få bukt med piratkopieringen. En sådan åtgärd är att personer som äger rättigheterna till den vara som kopieras ska få hjälp av myndigheterna att ingripa mot piratkopiering som sker i kommersiell skala genom att exempelvis beslagta varorna. Detta bör ges regeringen till känna. Vi vill också lyfta fram att det är angeläget att TV-programmen även görs tillgängliga för synskadade. Detta sker genom en uppläsning av textremsan. Uppläsning av textremsan sker då TV-programmen är på andra språk än svenska och vid andra textremsor med information av olika slag. Vid uppläsning av textremsan kan även andra personer som av olika skäl har svårt att läsa textremsorna ta del av TV-programmen. Exempelvis kan det vara fördelaktigt för invandrare som kan ha svårt att läsa svenska , likaså kan dyslektiker som av andra skäl kanske inte hinner läsa textremsorna ta del av TV-programmen. Regeringen bör se över detta för att säkerställa uppläsning av textremsan. Många hörselskadade utestängs från svensk TV. För att hörselskadade inte ska stängas ute från nyheter, sportsändningar, kulturprogram, debattprogram samt barnprogram är det viktigt att SVT textar högre procent av de svensktalade programmen än vad som sker . SVT har ålagts av att texta av alla svensktalade program innan sändningstillståndet går ut. Det är viktigt att detta kommer att verkställas. Vi ser helst att det blir ännu högre procent av programmen som textas, något som även kan gynna människor som har svårt att förstå det svenska språket utan text. 12Kultur ur ett folkhälsoperspektiv Vikten av förebyggande folkhälsoarbete har belysts under den pågående debatten om långtidssjukskrivningarna. Att endast fokusera på att fysiskt "lappa ihop" människor som är sjuka är inte den enda modellen. Det är minst lika viktigt med förebyggande insatser. Det är av största vikt att sätta i gång ett omfattande folkhälsoarbete där kulturen är en av de viktiga ingredienserna för ett lyckat resultat. Kulturen är en viktig bestämningsfaktor för folkhälsan. bedrivs ett flertal forskningsprojekt om sambandet mellan kulturell stimulans och hälsa. Forskning kring kulturens effekter på sjuka människor visar att det råder tydliga samband mellan konstupplevelser, musikupplevelser, imaginationer och förbättrad hälsa. Kulturverksamhet och kulturell stimulans skänker glädje och skapar mening i tillvaron, något som är oerhört viktigt för sjuka människor. Det finns flera exempel på hur kulturella upplevelser bidrar till ökad livskvalitet för vårdtagare. anser att kulturen är en viktig bestämningsfaktor för folkhälsan och att kulturen kan ge ett värdefullt bidrag till både läkningsprocessen och livskvaliteten hos vårdtagarna. Satsningar på kultur inom vården bör uppmuntras och stödjas. Inom sjukvårdsutbildningarna bör färsk forskning om sambandet mellan hälsa och kultur aktualiseras. Likasåär det viktigt att fortbildning inom området ges till den befintliga sjukvårdspersonalen samt att den forskning som bedrivs inom området fortsätter.Detta bör ges regeringen till känna. 12.2Avdragsrätt för kulturaktiviteter för anställda Då kulturell stimulans visar sig ha goda effekter för folkhälsan anser vi att kulturaktiviteter, liksom friskvårdsaktiviteter, bör prioriteras i människors liv. Ett sätt att öka välbefinnandet hos människor kan vara att prioritera kulturella aktiviteter på arbetsplatserna genom att låta kulturaktiviteter för anställda vara en avdragsgill kostnad för arbetsgivarna. Då kultur ger en positiv inverkan på livskvaliteten anser vi att arbetsgivarna ska kunna erbjuda sina anställda kulturella aktiviteter, på samma sätt som man erbjuder friskvård. Då skulle personalen kunna välja om de vill få en förbättrad folkhälsa genom kulturaktiviteter eller genom motion. I korthet innebär vårt förslag att kulturaktiviteter bör betraktas som en skattefri personalvårdsförmån i likhet med skattefria motionsförmåner. Detta bör ges regeringen till känna. 13Kultur ur ett integrationsperspektiv Den statligt finansierade kulturen når inte alla grupper i . Detta visar många undersökningar som gjorts. Det är detta som föranlett att driva frågan kring om efterfrågan och utbud verkligen stämmer överens. Det är av största vikt ur ett demokratiskt och rättvist perspektiv att kulturens pengar kommer alla grupper i samhället till del. Var man bor, kön, ålder, ursprung eller ekonomiska förutsättningar ska inte spela någon roll. Tillgänglighet och utbud är i största grad en integrationsfråga. Kulturen ska kunna tjäna som en brygga mellan och våra nya svenskar. Det är bl a inom kulturen de naturliga mötesplatserna finns. Här möts människor med olika bakgrunder för att dela erfarenheter samt skapa nya. Mötesplatserna kan ge förståelse och kunskap om de nya samhället. Det är viktigt att kulturen följer med samhällsutvecklingen och att det finns kulturella arenor för våra nya svenskar och deras kulturella former och kulturella bidrag. Det är viktigt att vårt mångkulturella samhälle återspeglas i kulturen. Dagens samhälle ser annorlunda ut mot vad det gjorde för bara . Det måste synas även i kulturen - i hur den yttrar sig och för vilka den är tillgänglig. Kulturen berikas inte av homogenitet utan får sin livskraft genom nya influenser och mångfald av idéer och tankar. På landets teaterscener råder en klar brist på skådespelare med invandrarbakgrund. Särskilt har de stora teaterscenerna en homogen skådespelarensemble och det är sällsynt med skådespelare som inte har svensk bakgrund. Likaså har landets teaterhögskolor problem med att rekrytera andra elever än svenskar. Det gäller att våga bryta det traditionella och söka efter det nya, teatrarna måste förändras i takt med samhället. Vi anser att rekryteringen på landets teatrar och teaterskolor bör breddas för att nå alla grupper i samhället.Det är inte bara antalet personer med invandrarbakgrund som är viktigt för att fåökad integration inom kulturområdet. Den kulturella verksamheten bör även öka integrationsambitionerna när det gäller det kulturella uttryckssättet. Det är viktigt att vårt mångkulturella samhälle också avspeglas på landets teaterscener, i dansen, i musiken och i konsten. En förutsättning för ökad integration i kulturlivet är förhöjd öppenhet för påverkan och förändring. Integrationsarbetet måste vara ett kontinuerligt arbete, inte något som drivs i projektform. Kulturområdet är ett område där integrationsarbetet måste förbättras såväl i nya uttrycksformer som i rekrytering av människor med invandrarbakgrund. Detta bör ges regeringen till känna. Kulturlivet, liksom det övriga samhällslivet, bör präglas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Det måste finnas förutsättningar för ett samhälle där både kvinnor och män får utvecklas. Systemen ska inte könsmässigt styra fördelningen av makt och resurser. Jämställdhet i kulturlivet är lika viktigt som jämställdhet i övriga samhällsområden. Det bör vara en jämn fördelning mellan kvinnor och män i kulturinstitutioner och övriga kulturella arenor. Debatten kring mäns dominans i näringslivets topp har aktualiserats , nu är det att också uppmärksamma den manliga dominansen inom kulturområdet. Kulturområdet är inte något undantag när det gäller manlig dominans på de högre befattningarna. På landets teatrar är 7 av 10 chefer män och inom musikområdet är av cheferna män. Däremot är en klar majoritet av de som arbetar "lägre ner" i de kulturrelaterade yrkena kvinnor. Vi behöver fler kvinnliga chefer inom kulturen. Detta är viktigt av flera orsaker. När det finns övervägande manliga chefer inom kulturen går vi miste om kvinnlig påverkan av det kulturella innehållet och kvinnliga förebilder i kulturlivet. Det krävs förändringar för att bryta jämställdhetsproblemet. Vi vill ha en jämnare fördelning av kvinnor och män inom kulturområdet. verkar för varje individs rätt till lika möjligheter och till fria livsval. För att kvinnor ska kunna bli chefer krävs rätt förutsättningar för detta. Regeringen tillsatte 2001 en genusgrupp för museer, vilket bland annat har resulterat i att fler kvinnor fått chefstjänster. Det finns dock ett uppenbart behov att även låta genusperspektivet genomsyra övriga kulturinstitutioner. Inte minst är behovet stort inom teater-, dans- och musikområdet. önskar en jämnare fördelning av kvinnor och män inom det svenska kulturlivet. Detta löses inte med kvotering. För att bryta trenden med den manliga chefsdominansen måste ett nytt jämställt synsätt inlemmas i kulturlivet. Män och kvinnor fattar bäst beslut tillsammans. Just nu pågår ett genusarbete gällande landets museer. anser att genusperspektivet måste införlivas och praktiseras på ett tydligare sätt i samtliga kulturinstitutioner. Detta bör ges regeringen till känna. Design och form är en viktig del i kulturen och människors vardagsliv. Formgivningen och designen i våra hem har kanske inte någonsin spelat en så betydande roll som den gör . Att exempelvis en möbel är genomtänkt, funktionell, snygg och praktisk är viktigt för många . De tankar och det arbete som ligger bakom en skapad tingest tänker vi sällan på, men det beror på en bra formgivares eller designers hårda arbete. Det vackra och det praktiska behöver inte vara motpoler, utan kan ofta kombineras genom smarta formgivningslösningar. Förmål är också symboler för kulturella uttryck och kan betyda mycket för oss människor. Hantverks- och designyrkena har en enorm betydelse för att formen och designen ska kunna bli verklighet. Även klassiska hantverksyrken som snickare, murare, plåtslagare, stuckatörer, smeder, skomakare och liknande spelar en viktig roll. Många av dessa yrken är hotade . kommer hela landet att behöva ett stort antal nya hantverkare. De lärlingsutbildningar som fanns tidigare bidrog till att man naturligt kunde rekrytera till hantverksyrkena. Gymnasieskolan har inte lyckats utbilda tillräckligt många i de aktuella yrkesgrupperna. Tusentals ungdomar har aldrig fått chansen att etablera sig som utlärda hantverkare och därmed gå från arbetslöshet till att vara anställd eller vara företagare. En satsning på en modern lärlingsutbildning skulle kunna innebära utökade möjligheter för ungdomar och hantverkarkåren skulle bevaras. I internationell jämförelse satsar väldigt lite på lärlingsutbildningar och det är hög tid att göra något åt det idag.Det finns också en stor outnyttjad potential hos de många nya svenskar som vi har i . Majoriteten av dem som kommit hit har med sig gedigna yrkeskunskaper, bland annat inom hantverksyrkena. Därför är det oerhört viktigt att vi tillvaratar denna kompetens, särskilt i bristyrken. Ett sätt att göra detta är finna en användbar modell som underlättar för invandrare med hantverkarbakgrund att snabbt komma in på en liknande yrkesbana här i . Detta bör ges regeringen till känna. Många konstnärer har en ansträngd ekonomisk situation och har speciella arbetsvillkor och livssituationer. För att ge konstnärer en fördelaktigare marknadssituation och bidra till ett ökat entreprenörskap hos konstnärer bör incitament och uppmuntran för företag att köpa konst ges. Ett sätt är att ge företag avdragsrätt, vid köp av konst. Det kan ge flera positiva effekter. Konstnärernas försäljning kan öka, vilket bidrar till en utveckling av konstmarknaden. Fler människor får också möjlighet att njuta av konst på sina arbetsplatser. anser att företag ges rätt att göra avdrag för kostnaden för inköp av konst när inköpet görs direkt av konstnären eller dennes ombud. Detta bör ges regeringen till känna. Svenskarna är ett spelande folk. av befolkningen har spelat . Spelomsättningen ökar , vilket tyder på att allt fler svenskar spelar, eller att de som spelar nu spelar i allt högre omfattning. tog även spelandet på Internet fart och har fortsatt att öka. har beslutanderätt över vilka aktörer som tillåts agera på den svenska spelmarknaden. Anordnas spelet utanför landets gränser gäller inte svensk lagstiftning. Med den nya tekniken där nationsgränserna är utsuddade kan invånare i spela på de globala spelmarknaderna. De utländska webbplatserna har en uppskattad marknad på upp emot enligt (2003). De största internationella spelbolagen på Internet, och Unibet, har en betydligt generösare återbetalningsandel än vad och ger. och Unibet betalar ut mellan i vinst medan och endast ger en utdelning på mellan . Dåär det självklart att man som spelkonsument hellre spelar på de internationella spelen än de Internetspel som erbjuder. och bör därför se över sina jämförelsevis dåliga spelvillkor och höja utdelningen för att konkurrera med övriga aktörer. Detta skulle kunna medföra attfler spelade på Svenska Spels Internetspel än på den internationella Internetmarknaden, något som skulle gynna den svenska ekonomin i allmänhet och idrottsrörelsen i synnerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan anförts om att regeringen bör se över spelvillkoren för Internetspel. Ett incitament för att få människor att spela på de svenska Internetspelen skulle kunna vara att låta någon procentandel av insatsen gå till den spelande personens lokala idrotts- eller kulturförening. Om man som spelkonsument kan "styra" till vilken förening pengarna går, motiveras man att spela på den svenska Internetspelmarknaden istället för de utländska. Detta i kombination med att höja vinstutdelningen skulle bidra till att Svenska Spels och ATG:s konkurrenskraft stärks. Detta bör ges regeringen till känna. Spelberoende är ett allvarligt beroendetillstånd som uppvisar likheter med alkohol- och narkotikamissbruk. Enligt räknas 125 000 personer som spelberoende i någon mån. anser att det är av stor vikt att förebyggande åtgärder prioriteras. Då kan spelberoende hindras redan innan beroendet tagit fart. De fyra första statliga kasinona är igång och vi kan redan se spelets avigsidor. När beslut togs i om att tillåta kasinospel fanns ett krav om att inrätta en hjälplinje för spelberoende. Denna linje är endast öppen med specialkompetent personal. Tiderna bör utökas till mer och . Mer kompetent personal bör anställas. Eftersom spelandet ökar och därmed missbruket kommer det att krävas mer omfattande behandlingsinsatser. Sådana insatser kan komma att kräva långtidsbehandling inom institutioner eller mycket kompetenskrävande korttidsbehandling i form av öppenvård samt åratals stöd för de drabbade. Det är viktigt i utformningen av politiken på området att prevention av problemen prioriteras så att risken för att många personer hamnar i behov av omfattande och dyra hjälpinsatser minskas. Det handlar om primärpreventiva insatser i form av t.ex. utbildning av vårdpersonal, utvecklande av självhjälpsmaterial för spelare med problem, hjälp och upplysning till spelares anhöriga och närstående, stöd till föreningar för spelberoende, allmän folkupplysning om riskerna för spelberoende, arbete inom den svenska spelindustrin för att utveckla mindre skadliga spel och ett ansvarsfullt spelande över huvud taget. Endast ett behandlingshem är helt specialiserat på behandling av spelberoende och ytterligare ett har detta som sin huvudsakliga inriktning. De allra flesta tar alltså emot människor med andra missbruksproblem. Det är stor skillnad på olika kommuners beredvillighet att bistå med vård för spelproblem. Det behövs fler behandlingsplatser med kompetens att ta sig an spelberoende personer. Många behandlingshem använder kognitiv beteendeterapi eller 12-stegsmodellen, som också tillämpas för alkohol- och narkotikaberoende. Kunskapen om lämpliga metoder måste öka, och andra alternativ än institutionsvård måste också utvecklas.Den spelberoende ljuger om sitt spelande och förnekar sina problem inför sig själv och andra, ofta drabbas de anhöriga mycket svårt. Det är också viktigt att uppmärksamma de spelberoendes anhöriga. De anhöriga får ofta dra ett oerhört tungt lass i samband med spelmissbruket och dess tragiska konsekvenser. Liksom ofta alkoholberoendes närstående blir delaktiga i vårdprocessen bör även de spelberoendes anhöriga vara det. Detta bör ges regeringen till känna. Idrottens roll för folkhälsa, integration, jämställdhet samt som underhållning kan knappast övervärderas. Idrottsrörelsen är vår största och mest livskraftiga folkrörelse med mer än tre miljoner medlemmar. Idrottsföreningarna bidrar, som andra folkrörelser, på många sätt till att hålla närsamhället levande. Föreningslivet har stor social betydelse och är ett effektivt verktyg för integration. Folkrörelserna, föreningslivet och folkbildningen kan spela en avgörande roll i detta arbete. Att skapa goda förutsättningar för deras verksamhet är en viktig uppgift för stat och kommuner. Merparten av barns idrottande är spontant och sker inte på en idrottsanläggning. Tillgången på anläggningar som är lämpliga för spontanidrott är viktigt för att barn och ungdomar ska kunna tillgodose sina behov av fysisk aktivitet - en lust som efterhand kan övergå i mer organiserade idrottsaktiviteter. Därför är det viktigt att det finns näridrottsplatser där barn, ungdomar och vuxna kan idrotta och röra sig. Kommuner, bostadsbolag och stadsplanerare måste ta sitt ansvar och se till att det finns ytor och arenor för spontanidrott och näridrottsplatser. vill uppmuntra till att fler planer och ytor för spontanidrott anläggs på kvartersnivå, både i storstäder och på mindre orter. Detta bör dock inte ske på bekostnad av föreningslivets behov. 18.2Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halv basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter/särskild löneskatt. Detta enligt rekommendationer RSV 2354 utgåva 8. Idrotten är en verksamhet för många ungdomar och gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Alla ungdomar är dock inte intresserade av idrott. Många andra organisationer har också verksamheter som bidrar till barns och ungdomars goda uppväxtförhållanden. Som exempel kan nämnas, Vi Unga, 4H, SVEROK, Scoutrörelsen, kyrkliga ungdomsverksamheter och organisationer som bedriver kulturaktiviteter för ungdomar. Dessa viktiga organisationer har inte samma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörelsen för sin verksamhet. Detta är en orättvisa som bör uppmärksammas och ändras. Om samma regler gällde för alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer skulle dessutom många fler unga kunna få sommarjobb som lägerledare, hjälpledare vid 4H-gårdar och medhjälpare i andra sammanhang.