mot · GS02A352 · 2004-10-03 00:00:00 — De erfarenheter som finns från forskningsprogrammet Det sunda huset ska tas till vara och utvecklas. Forskningen behöver också stimuleras och medel för experimentbyggande avsättas för att kunna undvika seriebyggda problem. Kvalitetssäkringen av bostäder måste stärkas. Utbildning för drift, skötsel och underhåll av fastigheter är inte minst viktig. För att komma till rätta med problemen i inomhusmiljön krävs hälsodeklarerade bostäder. Det behövs också system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial och byggnader som underlag vid beskrivningar av byggobjekts konsekvenser för ekologisk hållbarhet. De olika ansvarsfrågorna måste bli tydligare, och föreslår därför att kommittén för översyn av tar med detta i sin vidare utredning. 8Lika möjligheter till trygghet Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män. Det beror på att kvinnor i regel har en lägre livsinkomst än män. Det beror i sin tur på dels ojämlikheter i lönestrukturen, dels på att kvinnor tar ett större ansvar för barn, dels oftare drabbas av ohälsa. Pensionssystemet måste utformas för att i större utsträckning än trygga kvinnors ålderdom. kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela premiepensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. Genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. Kvinnor utför av allt arbete på jorden, men äger mindre är av allting som går att äga. Det är viktigt att ett genderperspektiv finns på biståndet, så att hänsyn tas till både kvinnors och mäns behov. Kvinnor diskrimineras i hög grad i utvecklingsländerna då de i genomsnitt arbetar fler timmar , får lägre lön, är mindre läs- och skrivkunniga samt har ett lägre energiintag i förhållande till sin kroppsvikt i jämförelse med männen. Då det oftast är flickorna som prioriteras bort när föräldrarna ska bekosta barnens utbildning, tenderar de att istället bli kvar i tungt jordbruksarbete. Bistånd ska också stärka demokratiska strukturer. Kvinnorna, som ofta befinner sig längst ned i samhällets hierarki, utgör hälften av den totala befolkningen. De bör därför medvetandegöras i större utsträckning om sina rättigheter och ges möjligheter att ta del i den demokratiska processen. I de länder där demokratin är bristfällig kan dessa kvinnor inneha en central funktion i arbetet att införa och stärka demokratin. anser att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor i mottagarländerna. Deras direkta deltagande och inflytande skapar ett djupare, bredare och stabilare folkstyre. Bistånd riktat till kvinnor gagnar i allmänhet även barn och effekten är därför tvåfaldig. Det finns ett flertal exempel på att kvinnor bidrar direkt till effektivare utveckling på flera olika plan. Enligt är exempelvis finansiering av utbildning för flickor och unga kvinnor den mest kostnadseffektiva investering som finns i biståndssammanhang. Genom bistånd riktat till kvinnor, snarare än till män, ökar chanserna kraftigt för att biståndsmedlen investeras på sätt som gagnar familjens barn och hushåll. Projekt för att förbättra tillgången till hushållsvatten är mer framgångsrika om kvinnor är involverade i planering och genomförande. Ekonomiska lån riktade till kvinnor betalas tillbaka i större utsträckning än lån riktade till män. Kvinnor i utvecklingsländerna måste också fåökat självbestämmande. anser att jämställdhetsfrågor är avgörande för att uppnå effektiv och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. 9Lika möjligheter till försörjning och arbete Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi en i ett europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad, och många kvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Den offentliga sektorn har dock blivit en kvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling har begränsats eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan. Bemanningsföretagens inträde på arbetsmarknaden samt en ökad mångfald bland dem som tillhandahåller offentligt finansierad service har möjliggjort för bl.a. sjuksköterskor att kunna välja mellan flera arbetsgivare och därmed höja sin lön. Vi ser positivt på mångfald, såväl ur brukarens som ur arbetstagarens synvinkel. Ökad konkurrensutsättning av verksamheter inom offentlig sektor, t.ex. äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla den traditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktiga aktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt anknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt av fackföreningar och företagsledning. Svenska arbetsgivare har en skyldighet att upprätta en årlig jämställdhetsplan. ska också en lönekartläggning ske. Löneskillnader ska analyseras och en handlingsplan upprättas för att komma till rätta med dem. ansåg att en försöksverksamhet först skulle genomföras inom offentlig sektor för att påvisa att lagstiftningen inte bara skulle bli en skrivbordsprodukt med ökad administrativ börda. Det har dessvärre visat sig att endast av de privata företagen med mer än 10 anställda har en jämställdhetsplan, vilket varit en skyldighet . Inom offentlig sektor är motsvarande siffra . menar att det i första hand åligger arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta likalöneprincipen för lika och likvärdigt arbete. Dagens lagstiftning frestar parterna att inte ta sitt ansvar för att motverka de osakliga löneskillnaderna. Hos parterna ligger de största möjligheterna att utjämna orättfärdiga löneskillnader. Ansvaret vilar såväl på arbetsgivare som på arbetstagarorganisationer att se till att jämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten. anser att jämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhet bör utvärderas. Lagstiftningens roll kontra eldsjälarnas betydelse för framgång bör särskilt belysas. Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt som självfinanseringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkaptial är en väsentlig faktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet till företagande. 9.1Att förena familjeliv och arbetsliv menar att politiker, arbetsgivare och fackföreningar tillsammans måste arbeta fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv, ett arbetsliv som också möjliggör ett aktivt föräldraskap och där föräldraskap betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift. Utgångspunkten skall vara att förbättra situationen för barnen och minska föräldrars stress. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på detta område som inledning till ett mer långsiktigt arbete. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Många larmrapporter har visat att många barn mår psykiskt dåligt. Samtalen till från barn som känner sig ensamma har ökat. Det är viktigt att mammor och pappor ges möjlighet att få tid tillsammans med sina barn. nya familjepolitiska program innebär ett modernt och flexibelt stöd till alla småbarnsfamiljer. Tekniken i vår nya familjepolitik är ny, men de grundläggande målen ligger fast. Dessa är rättvisa, valfrihet och möjlighet att ägna mer tid tillsammans med barnen. Detta kan uppnås genom barndagar som komplement till föräldraförsäkringen och kommunala vårdnadsbidrag. Mäns och kvinnors syn på arbetsliv och allmänna inställning till sina livsuppgifter har förändrats de . Många upplever att om man skaffar sig barn kan det utgöra ett alltför starkt hinder för karriär och självförverkligande. Detta kan också vara en förklaringsfaktor till att kvinnor väntar med att skaffa barn. I en enkätstudie "Familj och arbetsliv " har man undersökt unga män och kvinnors attityd kring barn och karriär. Många unga kvinnor är positiva till jobb och karriär och skjuter familjebildandet framför sig. För kvinnor är jämställdhet en förutsättning för att kunna göra karriär medan karriärmannen hellre ser att kvinnan tar hand om hem och barn. Det är allvarligt för en nation om arbetet betonas så mycket att familjebildning blir satt på undantag. En attitydförändring måste till där familjen uppvärderas som den den är för ett samhälle. Alla barn skall ha rätt att växa upp i trygga stabila familjer med föräldrar som har tid att lyssna på dem och ge dem sin tid. Trygga föräldrar som ger sina barn tid skapar trygga barn som blir trygga samhällsmedborgare. Detta är tyvärr inte verkligheten för många familjer och barn i dagens . I den svenska debatten har det ofta ifrågasatts när en kvinna eller man valt att arbeta helt eller delvis i hemmet. I är det däremot ganska vanligt att båda föräldrarna arbetar deltid när barnen är små. Staten har ekonomiskt möjliggjort för båda föräldrarna att gå ner i arbetstid. Det nuvarande svenska skatte- och bidragssystemet omöjliggör för föräldrar att själva välja den balans mellan förvärvsarbete och tid med barnen som passar deras situation. Det är mycket viktigt att politiker, arbetsgivare och fackföreningar förstår hur unga människor av tänker och på så sätt finner olika sätt att stödja såväl mäns som kvinnors möjlighet att bilda familj och att förena familj och karriär. Alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor utsätts för för föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste med all tydlighet bekämpas. Jämställdhetslagen 5 § stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. Ett enda fall har drivits av JämO, där en kvinna ansåg sig ha blivit av med utlovat jobb då hon berättade att hon var gravid. Domen blev inte fällande då inget skriftligt dokument kunde styrka att kvinnan verkligen varit lovad anställning. menar att lagen måste skärpas så att den blir ett användbart skydd för kvinnor och män som under föräldraledighet blir diskriminerade i något avseende. I utredningen (Ds 2002:56) föreslås två konkreta åtgärder; dels att ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga införs i föräldraledighetslagen, dels att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete. bedömer att dessa förslag är viktiga och rimliga för att motverka den diskriminering som finns mot föräldralediga. Regeringen bör återkomma till med de konkreta lagförslagen. menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för anställd som är föräldraledig i form av semesterersättning såväl till den föräldralediga som till vikarien motverkar anställning av människor i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför bör ersättning för semesterersättning till föräldraledig betalas via via arbetsgivaravgiften och inte belasta enskild arbetsgivare. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor när man varit föräldraledig. Man skall också få räkna sig tillgodo förbättringar som arbetskamraterna erhållit . Det kan gälla generella lönehöjningar eller utbildningar. kan föräldraledigheten vägas in som skäl för en förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. ser fram emot att den svenska lagen kommer att skärpas i detta avseende. Regeringen har inför ett ROT-avdrag (reparation, ombyggnad och tillbyggnad). En utvärdering gjord av Målarmästarna visar att när ROT-avdraget infördes sjönk den svarta, och i stor utsträckning manliga, arbetsmarknaden . anser att ROT-avdraget ska utvecklas till även ett så kallat RUT-avdrag (avdrag för rengöring, underhåll och tvättning). har stora problem med svart arbetskraft i hemmen. Extern arbetskraft i hushållen är mycket ovanligt som en laglig företeelse. Så var fallet också i tidigare, men där har man nu vänt utvecklingen genom en förändrad skattepolitik. får man i dra av av utgifterna för städjobb och hemhjälp så som barntillsyn, vård och reparationer av olika slag. En förutsättning är att registrerade företag anlitas. införde 1997 på försök två modeller . En modell med företagsstöd för somliga delar av landet. En annan modell med hushållsavdrag i andra delar av landet. permanentades ett system med hushållsavdrag som utsträcktes till hela landet. har antalet hushåll som anlitar hemhjälpsföretag stigit från 30 000 till knappt 100 000, men den stora ökningen kom efter det att avdraget 2003 höjdes till . Plötsligt har nya arbetstagare och åtskilliga nya företag dykt upp. Slutsatsen är att inte bara efterfrågan ökat kraftigt utan att tidigare svart arbetskraft i stor utsträckning blivit vit. Det är angeläget att den svarta sektorn på motsvarande sätt kan trängas tillbaka i genom att det görs ekonomiskt möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. exempel visar att man lyckades över alla blockgränser få bukt med den svarta ekonomin, stimulera privat service, öka sysselsättningen samt hjälpa kvinnor som var utarbetade. I den finska modellen väljer hushållen om de vill anställa någon i egen regi eller köpa tjänsten av ett valfritt företag. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. anser att arbetstiden måste betraktas ur ett livscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har. Som 20-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning och förläggning än när man är 35 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder, odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan om en anställning osv. Därför bör arbetstiden kunna variera under olika tider i livet. En annan viktig är att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. avvisar en generell arbetstidsförkortning. Den ekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle korta sin arbetstid skulle slå hårt mot såväl den enskilde, företagen som nationen . Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för parterna att finna väl balanserade lösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav. Den av regeringen tillsatta kommittén Välfärdsbokslut har i sin antologi om "Barns och ungdomars välfärd" redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet att ha en flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats, att det blivit vanligare med flextid och med s.k. "öppna" arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid, och på det sättet kan man förkorta tiden utan hemmavarande förälder för barnet. Det har också visat sig att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta barnens tid i barnomsorgen. Enligt utredningen är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Staten och kommunerna bör föregå med gott exempel när det gäller att låta personalen på varje arbetsplats, utifrån sina och verksamhetens behov påverka hur arbetstiden skall förläggas. Forskning visar att stress kan vara positivt , men vid långvarig stress ökar risken för utbrändhet. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver lagen rätt . förslag att framförhandlad semester utöver skall kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov har behandlats av (förslag på arbetstidsområdet) i SOU 2002:58. Utredningen har för regeringen presenterat ett förslag till ändring i semesterlagen som kommer att öka den enskildes möjligheter till flexibilitet. Det ankommer på regeringen att återkomma till med ett konkret lagförslag. Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än män. Flest deltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. Trots att det i vissa branscher råder en stor arbetskraftsbrist kvarstår problemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad. Enligt statistik från vill av de kvinnor som arbetar deltid ha en högre anställningsgrad. Många av de deltidsarbetande klarar inte den egna försörjningen, vilket ofta är skälet för att vilja öka sin anställningsgrad. Det är mycket viktigt att de som såönskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. menar att offentlig sektor, dvs. den politiskt styrda sektorn, har ett stort ansvar för att skapa heltidstjänster. Däremot kan lagstiftning skapa en fyrkantighet om den skall införas generellt och inom alla sektorer. som det är mycket viktigt att deltidsarbetande som vill arbeta heltid ges den möjligheten, är det lika viktigt att den som vill gå ner i tjänstgöringsgrad av olika skäl bereds möjlighet till detta. Önskemålen ser olika ut i olika skeden av livet och bör tillgodoses i största möjliga utsträckning för att människor skall ha fungerande liv. 9.4Lika lön för lika arbete Vägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång. Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan man och kvinna, och skillnaderna bara ökar ju man arbetat. De genomsnittliga löneskillnaderna är även något större mellan män och kvinnor i offentlig sektor jämfört med privat. Högskoleutbildning lönar sig för såväl kvinna som man, men högskoleutbildade män tjänar ändå i genomsnitt mer än högskoleutbildade kvinnor. Regeringens skrivelse ( 2002/03:140) visar att män tjänar mer än kvinnor. Kvinnors lön är i genomsnitt av männens löner om man ser till arbetsmarknaden som helhet. Om hänsyn tas till skillnader i olika yrkesval och sektorer är kvinnors så kallade standardvägda lön i genomsnitt 92 procents av mäns månadslön. Lönegapet mellan kvinnor och män har inte minskat påöver . Kvinnors standardvägda lön som andel av männens löner varierar mellan olika sektorer. I den kommunala sektorn tjänar kvinnorna nästan lika mycket som männen eller av männens lön. I den landstingskommunala sektorn är motsvarande andel , i den statliga sektorn och i den privata sektorn . har kritiserat de ojämlika lönerna på och även anmält saken till JämO för att få till stånd en granskning. Detta har fått till följd att med JämO:s hjälp har kunnat presentera en kartläggning och analys över kvinnors och mäns löner. I rapporten framkommer att det fortfarande finns grupper med stora löneskillnader mellan kvinnor och män på . I vissa fall tillstår att det saknas "lönepolitisk anledning" till skillnaderna. I andra fall motiverar man skillnaderna med att männens löner är höga på grund av att de besitter en speciellt värdefull eller unik kompetens, att de tillhör en marknadsutsatt grupp eller att deras löner i tidigare anställningar varit höga, att de har värdefull arbetslivserfarenhet och att de har arbetsuppgifter med särskilt ansvar etc. Även om det är berömvärt att regeringen äntligen tagit tag i de problem med bristande jämställdhet som den har i sitt eget hus, och i viss mån börjat justera kvinnors löner så att de ska bli jämlika med mäns, finner vi bortförklaringar av löneskillnader som fåfänga försök att dölja sin egen handlingsförlamning. Det är klandervärt om regeringen verkligen anser att mäns kompetens är mer unik och att deras arbetslivserfarenhet är mer värdefull än kvinnors. Än mer klandervärt är det om regeringen inte förmått att ge ansvarsfulla arbetsuppgifter till de kvinnor den anställer. Med regeringens resonemang cementeras de orättfärdiga könsmaktstrukturerna och de ojämlika lönerna består. Av de 154 yrkeskategorier som för lönestatistik över är det bara i ett fåtal som kvinnor tjänar mer än män. Och rör det sig så gott som uteslutande om låglöneyrken med en stark kvinnodominans. Många olika faktorer styr löneutvecklingen; tillgång, efterfrågan, traditioner, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser, vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta har särskilt gällt vård och omsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har förändrat situationen något. Det är av största vikt att de offentliga monopolen bryts upp så att vård- och omsorgssektorn därigenom kan utvecklas bättre, men också därför att anställda inom dessa yrken skall kunna välja mellan olika arbetsgivare. Det borde vara självklart för den regering som ständigt talar om att är världens mest jämställda land ska föregå med gott exempel nationellt och internationellt. Vår starkt könsuppdelade arbetsmarknad motverkar jämställdhet. Att arbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet för företag kan bli ett verksamt marknadsföringsverktyg. Miljömärkningen har t.ex. förändrat människors val av produkter. Kvinnor sköter en stor del av hushållens inköp, och jämställdhetsmärkning ger möjlighet till konsumentmakt för att premiera företag som arbetar aktivt med jämställdhet. Kriterier för att bli ett jämställt företag skall ställa vissa krav på exempelvis jämställdhet i bolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Det är viktigt att en jämställdhetsmärkning fokuserar på människan i företaget snarare än på produkten. anser att det är viktigt att utveckla och informera om jämställdhetsmärkning av konsumentprodukter och anslår därför för jämställdhetsmärkning under utgiftsområde 24 (näringsliv). 10Lika möjligheter till utbildning och fritid 10.1Skolans betydelse för jämställdhet Alla barn är unika. Skolan skall sträva efter att möta varje barn utifrån dess särskilda behov. Jämställdhetsarbetet i skolan skall handla om att skapa respekt för och ta till vara olikheter, att ge utrymme och lika förutsättningar för flickor och pojkar. I LpO 94 står att skolan skall "aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter". Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar att motverka traditionella könsmönster. Detta uppdrag förutsätter att lärarpersonalen har kunskap på detta område så att de kan fungera stödjande i sin roll. Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedla normer och värderingar till elever. Det är viktigt att aktivt förmedla att den värdegrund som finns fastlagd i läroplanen har sitt ursprung i en etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism. Den handlar alltså om alla människors lika värde, om att behandla sin kompis som man själv vill bli behandlad osv. I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpa varje tendens till mobbning. menar att en nollvision mot mobbning måste införas. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljö måste säkras. Den könsrelaterade mobbningen i form av könsord etc. som är vanligt förekommande på skolgårdar måste uppmärksammas som den kränkande handling den är.