ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Bo291 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera PBL med krav på fritids- och aktivitetsytor i bostadsområden samt samråd med idrottsrörelsen vid fastställandet av stadsplaner. Människors behov av fysisk aktivitet är väldokumenterat, liksom det faktum att många rör sig alldeles för lite i dagens . Övervikt, diabetes II (åldersdiabetes), benskörhet samt hjärt-kärlsjukdomar är några av de hälsoproblem forskningen visat har ett klart samband med det tilltagande stillasittandet. Under fysiska gjordes en stor satsning för att "sätta i rörelse". Det är ännu för tidigt att uttala sig om huruvida svenskarna faktiskt blivit mer aktiva, men vi kan i alla fall konstatera att den fysiska aktiviteten som folkhälsofaktor kommit i fokus på ett helt annat sätt . Trots denna ökade medvetenhet finns det också motverkande faktorer. En sådan är tillgängligheten till idrottsanläggningar och andra aktivitetsytor. Internationell forskning visar att möjligheten att motionera i närmiljön är helt avgörande för människors benägenhet att vara fysiskt aktiva. Det gäller vuxna, och det gäller i än högre grad barn. Vi vet att förskolebarn inte gärna rör sig mer än från hemmet på egen hand. I åldern utökas radien, men fortfarande finns en gräns vid . Trots denna kunskap byggs det nya bostadsområden utan några som helst möjligheter till spontan fysisk aktivitet. i är exempel på ett sådant bostadsområde. När storstäder förtätas är det grönområden och, allt oftare, idrottsplatser eller fotbollsplaner som bebyggs. som vi vuxna suckar över spontanidrottens död tar vi bort förutsättningarna för denna spontanidrott. Detta trots att det i riksdagsbeslutet om en idrottspolitik för 2000-talet klart uttalades att "möjligheten till motion och idrott bör därför finnas där människor bor. Bostadsområdena bör innehålla grön- och aktivitetsytor och därigenom främja förutsättningar för goda levnadsvanor för de boende." har lanserat tanken på näridrottsplatser, små flexibla idrottsanläggningar i bostadsområdena, utan organiserad tävlings- och träningsverksamhet och öppna för invånarnas spontana aktivitet. Byggandet av sådana anläggningar är främst en fråga för kommuner och byggbolag. I (PBL) stipuleras att planläggningen ska ske så att den främjar en från allmän synpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Uppenbarligen räcker inte denna skrivning för att garantera boendemiljöer med plats för fysisk aktivitet. Därför bör PBL kompletteras med ett krav på ytor för fritid och aktivitet i bostadsområden samt samråd med idrottsrörelsen vid fastställandet av stadsplaner. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Bo292 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 31:11Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 31:13Omstrukturering av kommunala bostadsbolag budgetmotion föreslår kraftiga skattelättnader för framförallt låg- och medelinkomsttagare. Tillsammans med våra andra reformer inom den sociala sektorn kommer behovet av bostadsbidrag att minska. minskar därför anslaget något med . åläggs ett generellt sparbeting på . Räntebidragen för flerfamiljshus bör fasas ut. Anslaget minskas med . Byggkostnadsforum var från början ett projekt för ekologisk byggproduktion. Vi menar att det är onödigt med en instans för detta ändamål eftersom miljötänkande och kvalitetstänkande ska vara integrerat i den vanliga bostadsproduktionen. Anslaget avskaffas därför. Investeringsbidraget för hyreslägenheter snedvrider bostadsproduktionen och ska avskaffas. vill avskaffa investeringsbidraget för nybyggnad av hyresbostäder och istället stimulera byggandet med ökad konkurrens på marknaden, sänkta skatter och en generellt mer fokuserad bostadspolitik. Däremot behåller för investeringsbidrag till studentbostäder. har tidigare motsatt sig ett införande av och anser att den bör avvecklas. Från statlig nivå vill man ta itu med kommunernas bostadsöverskott istället för att låta kommunerna själva lösa problemet. anser vi att fler bidrag inte löser problemet. Anslagen 31:12 och 13:13 tas således bort. Att inrätta ungdomsbostadssamordnare för är inget annat än ett skämt. Det behövs nya bostäder, och det behövs regler som gör att befintligt bostadsbestånd kan användas mer effektivt. En ungdomsbostadssamordnare är inget annat än ett alibi för regeringen som kan påvisa att den faktiskt kan genomföra saker. Vi anser att riktiga bostäder är viktigare än nya myndigheter. Anslaget 31:15 dras bort. I ett där statsformen är byggd enligt federalismens principer har länsstyrelserna betydligt mindre uppgifter. Modellen för hur länsstyrelsernas anslag beräknas har inte setts över på en väldigt . Dessutom finns det administrativa vinster av en effektivisering av verksamheten. Anslaget minskas därför med .
mot · GS02Bo294 · 2004-10-04 00:00:00 — Kooperativa hyresrättsföreningars behov av statlig kreditgaranti tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att dagens regler vad gäller statlig kreditgaranti för kooperativa hyresrättsföreningar överensstämmer med de behov som finns. Som ett led i arbetet med att få bukt med bostadsbristen, har regeringen föreslagit förbättrade statliga kreditgarantier för bostadsbyggandet. För att ytterligare vässa detta instrument för bostadsförsörjningen, är det angeläget att även förbättra villkoren för kooperativa hyresrättsföreningar, vilka registrerats som allmännyttiga. har i förordning (1991:1924) om statlig kreditgaranti för bostäder gett () möjlighet att lämna kreditgarantier för de lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnation eller förvärv av fastigheter för ombildning. Kreditgaranti lämnas för ett belopp som motsvarar högst av ett långsiktigt hållbart marknadsvärde för fastigheten. Det är viktigt att kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen får en rimlig chans att visa sina meriter och inte initialt hindras av onödiga finansieringsproblem. Detta gäller inte minst mot bakgrund av de omfattande utförsäljningar av allmännyttan som ägt rum i många kommuner. som det finns ett växande behov av nya bostäder upplåtna med hyresrätt på flera orter i landet, ger nettokapitalkostnaderna tillsammans med drift- och underhållskostnaderna oftast en för hög årshyra. Med de nya förutsättningar som den kooperativa hyresrätten erbjuder öppnas helt nya möjligheter att hålla driftkostnaderna nere, som det är föreningen själv som bestämmer över hur medlems- och upplåtelseinsatser skall kombineras med en rimlig årshyra. byggkostnadsforum har kunnat visa att det är fullt möjligt att producera nya ändamålsenliga bostäder till en årshyra runt /kvm. Det finns med sådana förutsättningar flera situationer där en allmännyttig kooperativ hyresrättsförening kan komma att ta ett långsiktigt ansvar för bostadsförsörjningen inom en kommun eller region. En kooperativ hyresrättsförening skulle då kunna få kreditgaranti vid garantitidens början med ett belopp som motsvarar av produktionskostnaderna, eller högst 1 miljon per lägenhet. En allmännyttigt registrerad kooperativ hyresrättsförening skulle vara betjänt av möjligheten att kunna få garantin redan från byggkreditivet, för att på så sätt lösa de initiala finansieringsproblemen. De kooperativa hyresrättsföreningarna kommer vidare att behöva pröva olika former av finansiering av ett förvärv eller vid en nyproduktion. Mot bakgrund av att upplåtelseformen än så länge är tämligen okänd bland kreditgivarna, kan flera bottenlån bli aktuella. Den gällande inskränkningen att endast pantbrev med bästa förmånsrätten skall ligga till grund för kreditgarantin, skapar därför initialt begränsningar. Det är rimligt att säkerheten i form av panträtt i fastigheten eller tomträtten kan utgöras av flera pantbrev.
mot · GS02Bo302 · 2004-10-05 00:00:00 — Det har däremot Socialdemokraternas vilja att styra etableringar och lokaliseringar av detaljhandeln. Under den borgerliga regeringsperioden ändrades lagstiftningen så att det inte längre blev möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskilja partihandel och detaljhandel eller genom att inom ändamålet detaljhandel särskilja handel med livsmedel från annan handel. Denna möjlighet för en kommun att reglera lokaliseringen av detaljhandeln har emellertid återinförts av Socialdemokraterna. Eftersom detta helt uppenbart strider mot konsumenternas intresse av konkurrens och lägre priser bör de lagstadgade möjligheterna att i detaljplan styra handelsändamålet tas bort. Det har förekommit några fall där och länsstyrelser har sagt nej till etablering av stormarknader och därmed underkänt detaljplaner antagna av kommunfullmäktige. Detta är inte acceptabelt och ligger inte i konsumenternas intresse. Enligt vår uppfattning är det en angelägenhet att bestämma om hur marken disponeras i den egna kommunen. Det är då också högst rimligt att besluten fattas av kommunen, som är bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor. Stöd för detta finns i . och regeringen borde endast kunna upphäva planer när dessa strider mot uttalade riksintressen. Vi föreslår därför en lagändring i detta avseende. Vi avvisar med bestämdhet alla planer på en lagstiftning mot etablering av stormarknader utanför städer. Beslut om etablering av detaljhandel bör styras av konsumenternas efterfrågan och företagsekonomiska överväganden i enlighet med av kommunfullmäktige antagna detaljplaner. 11Informations- och samrådsplikt inför markarbeten Arbeten som innebär att gator, torg och liknande platser grävs upp gäller i stor utsträckning reparationer av olika ledningsnät, utbyte eller omläggningar av ledningar och dylikt. I sådana fall föreligger normalt inga krav enligt lag att information skall ha lämnats till eller att samråd skall ha skett med berörda i de fastigheter som påverkas av arbetena. När småföretag drabbas av trafikavstängningar, vägarbeten m.m. innebär det ofta kännbara förluster i intäkterna. Ofta handlar det för näringsidkaren om spontankunder, där bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer och där köp kan göras hos många andra näringsidkare. Förluster och andra avbräck kan äventyra näringsidkares fortsatta verksamhet. Särskilt utsatta är de minsta företagen. De ekonomiska skadorna kan minskas påtagligt om näringsidkarna och övriga berörda informeras och om samråd sker med den som skall utföra markarbetet. Då kan tidpunkten för markarbetet gemensamt diskuteras, tillgängligheten för kunderna göras så bra som möjligt och extra skyltning och dylikt kan minska skadorna för näringsidkaren och övriga berörda. Det kan gälla en affär, ett kontor eller bostäder. Vi föreslår att kommuner eller andra som utför trafikavstängningar, vägarbeten och liknande skall åläggas samrådsplikt enligt med dem som berörs av ingreppen. Skyldighet till samrådsplikt bör inte gälla när det rör sig om akuta reparationer.
mot · GS02Bo309 · 2004-10-01 00:00:00 — Att själv äga bostäder behöver inte vara det enda, och bästa, verktyget för kommunerna att värna de mest utsatta människornas rätt till en bostad. Kommunerna kan också träffa avtal med privata fastighetsägare som innebär att en viss del av beståndet upplåts till personer som kommunen måste ta ett särskilt ansvar för. Vi ser en möjlighet öppnas genom ett införande av ägarlägenheter. Bostäder kan därmed vara integrerade i olika former av bostadsområden, vilket ur ett integrationsperspektiv är en möjlighet. Kommuner kan äga enstaka bostäder i flerbostadshus som kan hyras ut med förstahandskontrakt för till exempel sociala ändamål. Då löses delar av den problematik som råder med andrahandskontrakt och de följdkonsekvenser som detta medför i form av osäkerhet, risk för att åter bli bostadslös med mera. Vi vill också poängtera att det finns grupper vars bostadssituation inte kan lösas genom det reguljära beståndet. Vissa grupper behöver tillgång tillolika former av särskilda boenden eller gruppboenden där stödinsatser kan finnas tillgängliga. Axel Darvik (fp)
mot · GS02Bo317 · 2004-10-05 00:00:00 — Insatser för ökad tillgänglighet i boendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för ökad tillgänglighet i boendet. har redovisat omfattande behov av underhållsinsatser i stora delar av bostadsbeståndet och 70-talen som skulle innebära en tredubbling av sådana åtgärder . Under kommer antalet äldre att öka väsentligt. Behovet av särskilt boende kommer sannolikt endast att kunna tillfredsställas för de allra äldsta och mest behövande. Flertalet äldre vill dessutom bo kvar i sin ordinarie bostad. Till detta kommer att många med olika former av funktionshinder ställer ökade krav på tillgänglighet i våra bostadsområden och lägenheter. För att möta dessa krav på renovering och underhåll samt nya krav på tillgänglighet i boendet är det nödvändigt att såväl nya bostäder och bostadsområden som det äldre bostadsbeståndet anpassas till dessa krav. Huvudansvaret för dessa åtgärder vilar självklart på fastighetsägaren. Det förslag till ROT-avdrag som regeringen redovisat i vårbudgeten 2004 utgör en god början på statliga insatser för att stimulera underhållsinsatser inom bostadssektorn. Enligt kommer det att ta att genomföra de underhållsåtgärder som redovisats. En viktig utgångspunkt måste också vara att stödet utformas så att de olika upplåtelseformerna behandlas på ett neutralt sätt. Om alla hus i landet som saknar hiss och är 3 våningar eller högre skulle få tillgång till hiss behöver det totalt installeras ca 75 000 hissar. I vårbudgeten 2004 föreslog regeringen att det införs ett hissbidrag på totalt . Staten bör därför utarbeta en strategi och ett konkret program för ökad tillgänglighet i våra bostäder och bostadsområden. Det är därvid särskilt angeläget att staten stimulerar installation av hissar i miljonprogrammets bostäder under . Bidragets storlek bör motsvara av installationskostnaderna.
mot · GS02Bo318 · 2004-10-04 00:00:00 — Kolonilotter och trädgårdar för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av odling i anslutning till bostadsområden och om möjligheterna att därigenom främja integration av invandrare. Det nationella miljömålet God bebyggd miljö innefattar möjligheter till lokal odling. Detta är lätt att uppnå för alla dem som bor i småhus eller har tillgång till ett fritidshus. Men av hushållen bor i flerbostadshus utan tillgång till odlingsmöjligheter. Forskning och praktiska erfarenheter har tydligt påvisat tidigare okända hälsofrämjande egenskaper hos parker, grönområden och trädgårdar. Trädgårdsarbete är en vanlig form av utevistelse och motion särskilt bland äldre. Terapeutiskt trädgårdsarbete har visat sig användbart för både medicinsk och psykologisk rehabilitering. Egen odling ökar inslaget av frukt och grönsaker i födan. Detta talar för att det från folkhälsosynpunkt finns starka skäl att främja odlingsmöjligheterna i våra tätorter för dem som saknar sådana möjligheter . Enkätundersökningar av olika slag har visat att många utan tillgång till trädgård är odlingsintresserade och gärna skulle vilja ha en odlingslott eller liknande. Det finns därför en efterfrågan bland de boende på bättre möjligheter till lokal odling. Ju kortare avståndet är mellan bostaden och odlingslandet desto mindre är kraven på odlingslandets storlek. Ett litet trädgårdsland inom från bodstaden kan fylla en viktig funktion för odling av grönsaker och kryddor, medan mer avlägsna odlingsland måste vara väsentligt större och annorlunda utformade för att locka till återkommande besök. Det är således en god hushållning med marken i tätorterna att eftersträva bostadsnära odlingslotter och där såär möjligt även kolonistugor. uttalas ofta betydelsen av sociala mötesplatser framförallt i anslutning till bostäderna. Koloniområdena - och då inte minst odlingslotter - fyller även denna funktion. Här möts odlingsintresserade människor oberoende av ålder, kön och social bakgrund. För stora grupper av invandrare är dessutom odlingslotterna den enda möjligheten att till en ringa kostnad få tillgång till ett odlingsland. Här kan de få kontakt med boende i stadsdelen och med svenskt föreningsliv. Det är därför av integrationsskäl angeläget att främja möjligheterna till odling i stadsdelar där många bor i flerbostadshus och där andelen invandrare är hög.
mot · GS02Bo321 · 2004-10-05 00:00:00 — Allmän anmälningsplikt för radiomaster och slavsändare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utfärda obligatorisk anmälningsplikt för uppsättande av alla sorters radiosändare av s.k. slavkaraktär samt att införa ett allmänt, kommunalt sändarregister. I takt med att de fyra koncessionsinnehavarna till 3 G-tillstånden bygger ut sin sändarkapacitet över landet har debatten om den elektromagnetiska strålningens risker tagit fart. Allt fler länder i har infört starkare skyddsgränser för närboende, vilket tvingat mastägarna att ta hänsyn till avstånd och belägenhet på ett helt annat sätt än i . Många svenska kommuner har också försökt att via sina miljö- och byggnadsnämnder och den nuvarande lagstiftningen att endera stoppa eller styra mastutbyggnaden. Den nya lagen om elektronisk kommunikation ger också kommunerna en viss ökad möjlighet att få till stånd så kallad samplanering och samutnyttjande av operatörernas . Men merparten av alla radiosändare av så kallad slavkaraktär sätts upp helt utan något som helst bygglovs- eller annat ansökningsförfarande. Det räcker med lov från enskild fastighetsägare inom t.ex. stads- eller tätortsbebyggelse liksom inom planlagda områden för industrier. Detta är ett ofog då närbefolkningen inte har en möjlighet att värja sig eller yttra sig men det är också bekymmersamt då kommunernas planeringsenheter helt saknar register över alla dessa radiosändare, varav många arbetar inom mycket höga frekvensområden och drivs av kraftfulla energipaket. Det minsta man kan begära är offentlig informationsplikt innan /sändare sätts upp, oavsett om det har föregåtts av bygglovsförfarande eller inte, samt att kommunerna skall ha både rätt och skyldighet att registrera belägenheten och i förekommande fall få till stånd önskvärd samordning/samutnyttjande samt kunna undvika olägenheter för berörd befolkning.
mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — Scarpetta S (1996), "Assessing the role of labour market policies and institutional settings on unemployment: A cross-country study", Economic Studies, nr 26. och (2002). Se tidigare referens. (1998), "What works among labour market policies: evidence from countries experiences", Labor Market and Social Policy, Occasional Papers, nr 35. revisorer (2002), "Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna", revisionsrapport nr 2002/03:2 och Statskontoret (2004), "Det nya arbetsmarknadsverket", rapport 2004:16. (1997a), "Behöver målen för arbetsmarknadspolitiken omformuleras?," i (red. ), Arbetsmarknad och tillväxt, Ekerlids Förlag och (1997b), Halverad öppen arbetslöshet - politisk retorik eller adekvat målformulering?, FIEF Reprint Series No. revisorer (2002), "Styrningen av AMS och länsarbetsnämnderna", revisionsrapport nr 2002/03:2. Tinberg J (1959), "Economic Policy: Principles and Design", , 1956 Selected Papers, och (1955), Finanspolitikens ekonomiska teori, . Nycander S (2001), "Kollektivavtalssystemet - skapat av det civila samhället", i (red) Arbetsgivarnas dilemma, Ekerlids förlag. Se Employment Outlook, 1999 för en sammanfattning av relevanta studier. (1999). Se tidigare referens. (1990), ", Employment and Wages", , , s. 1147-1171. Botero J, Djankov S, La Porta R, Lopez-de-Silanes F och Shliefer A (2003), "The Regulation of Labor", NBER-Working Paper 9756, . (2004), , Economic Surveys, , . För en översikt kring teorier kring den optimala nivån på den långsiktiga skuldsättningen se t.ex. Elmendorf D W och Mankiw N G (1999), "Government Debt", i och Woodford M (red. ), Handbook of Macroeconomics, vol. 1, , , eller och G (2002), "Political economics and public finance", i Auerbach A och Feldstein M (red. ), Handbook of Public Economics, vol. III, : , 2002. Lanto K (1991), Optimal deterrents to malingering, avhandling vid vid . 1999/2000:100 bil. 3 s. 17. Se t.ex. Henrekson M (2004), Vägar till ökad jämställdhet i svenskt näringsliv, SNS-förlag, eller (2004) eller SOU 2004:70, "Tid och pengar - dela lika", bilaga 13 till LU 2003/04. (1997), "Taxation and the Market for domestic services", i och (red. ), Economics of the Family and Family Policies, , Routledge. (2000). Benefits and Labor Supply, , 2000, vol. 108, no. 6, och (2004), Moral hazard and sickness insurance. IFAU Working Paper 2004:10, Lantto K (2004), Sjukpenningreformen 1998 och ökningen i sjukfrånvaron , opublicerat manuskript, (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, , och P (2003), The Equilibrium Rate of Unemployment and the Rate: Approach, Riksbank working Paper Series 152, dnr 2004:1628, (2003). Varför är svenskarna så sjuka?, , 2003:2237och 2004:605, SOU 2004:19 bil. 14, , och A (2001)," Do benefit cuts boost job finding? Swedish evidence from 1990:s", , III, 766-790. PM från (dnr 2004:1614) med beräkningar och egen uppräkning till 2005 med en årlig "skadeinflation" på . Se exempelvis . och "Försäkring och trafiksäkerhet", (1997) samt "Final report of the expert advisors to the high level group on infrastructure charging (working group 3) "Calculating Transport Accident Costs", (1999). Beräkningar av i PM (dnr 2004:1614) från .
mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — Detta omfattade lönestopp, prisstopp, hyresstopp, stopp för kommunala skattehöjningar, begränsningar i konflikträtten och höjda avgifter för avtalsstridiga strejker. Den socialdemokratiska regeringen förlorade omröstningen i och statsminister lämnade in sin avskedsansökan. Efter att Socialdemokraterna återkommit med en ny regering, dock utan tidigare finansministern som valt att avgå, fortsatte den svenska utvecklingen att snabbt försvagas på alla fronter. Nytillträdde finansministern tal om "vändpunkten" besannades aldrig, och Socialdemokraterna förlorade makten i riksdagsvalet . Statsbudgetens saldo rensat för engångseffekter, ett mått som visar den långsiktiga utvecklingen. Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik. Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. försäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter. 3 000 föräldrar ingick i undersökningen där , forskarassistent i demografi, följt familjer från det att de fick sitt första barn till dess att barnet fyllde . 1 004 telefonintervjuer. Starkast stöd för att föräldrarna själva skall fördela föräldraledigheten fanns i .