ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf267 · 2004-09-28 00:00:00 — Statligt stöd till invandrarorganisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga stödet till invandrarorganisationer. har invandrarnas integration genom arbetslivet fått fokus i debatten. För en person med ett litet kontaktnät i det svenska samhället samt bristande språkkunskaper är hindren för att kunna etablera sig nästan övermäktiga. Detta drabbar speciellt de "nya invandrare" som kom till och som aldrig fått in sin fot i arbetslivet på samma sätt som de som kom under de goda tider då arbetskraft värvades från hela . Föreningslivet har stor betydelse för folkhälsan. Det är känt . Friskvård, kulturaktiviteter, idrott, studiecirklar och allt man kan göra tillsammans ökar också invandrarnas integration i det svenska samhället. Kultur och idrott förenar människor utan gränser i alla åldrar. har de ekonomiska möjligheterna för invandrarorganisationer försämrats när stödet från samhället till olika organisationer fått nya villkor, dock med ett beaktansvärt syfte, insatser mot rasism och främlingsfientlighet. Organisationsstödet påverkas dock alldeles för mycket av den allmänna debatten och de frågor och verksamheter som inte får plats i den offentliga debatten riskerar att bli glömda. En sådan fråga är stödet till invandrarorganisationer. De villkor som gäller för samhällets stöd för föreningsverksamhet förutsätter att antalet medlemmar i en organisation är minst 30 000 personer. Till och med för den största minoritetsgruppen sverigefinnar är kravet för högt satt. Däremot är det inget oöverkomligt tak att nå för en vanlig svensk förening. För att bryta social isolering och koppla av från det tunga jobbet inom industrin har de gamla "arbetskraftsinvandrarna" engagerat sig aktivt i föreningslivet, vilket varit till gagn för det egna modersmålet, kulturen och idrotten. har många av dessa människor blivit pensionärer och betydelsen av föreningsverksamhet och gemenskap, som bara det egna modersmålet kan erbjuda, har ökat. Många av dessa människor har ett aktivt arbetsliv bakom sig, ofta med förslitningsskador som en krävande arbetsmiljö orsakat. Tempot har blivit lugnare och träffarna består av andra aktiviteter, som gemensam matlagning och läsning och sång och musik i stället för idrott. Ett viktigt inslag i samvaron är det gemensamma modersmålet. Många har fått sämre kunskaper i svenska med stigande ålder och på grund av att de förlorat sin livskamrat och det dagliga umgänget blivit mindre. Integrationspolitik är inte bara kamp mot främlingsfientlighet utan också ett hänsynstagande till att människor också har andra behov för sitt välbefinnande. Det utesluter naturligtvis inte, tvärtom, att man inom sin ordinarie verksamhet också medverkar till de mål som är allmänt ställda för föreningsverksamhet.
mot · GS02Sf268 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort 240-dagarsgränsen för överlåtelse av den tillfälliga föräldrapenningen. Nuvarande regler för tillfällig föräldrapenning fungerar inte om en ensamstående förälder är sjuk och har ett barn som är yngre än . I ett sådant fall tvingas han eller hon att ensam ta hand om sitt barn. Ett exempel som belyser problemet: En nybliven änka är mor till ett nyfött barn och ett äldre syskon. Hon är dessutom svårt sjuk i en lungsjukdom, men lämnas i sticket av samhällets skyddsnät. Läkare försöker intyga att modern behöver hjälp, men kan inte bistå familjen. Hur kan detta hända ? Regelverket för den tillfälliga föräldrapenningen vägrar ge modern den hjälp hon så väl behöver. Reglerna tvingar den sjuka modern att ensam ta hand om sina barn trots att hon är sängliggande och har svårt att ta hand om sig själv. Mamman kan inte vara sjukskriven och överlåta föräldraförsäkringens ersättning till någon annan, då det nyfödda barnet är yngre är . Den tillfälliga föräldrapenningen tillåter inte överlåtelse för barn yngre än . Bilden hade sett annorlunda ut om det funnits en pappa. Då skulle mannen kunna vara hemma med föräldraledighet för att ta hand om barnen och mamman skulle kunna sjukskrivas. I detta exempel dog fadern i stroke under hustruns graviditet. Vi kräver därför att åldersgränsen för den tillfälliga föräldrapenningen tas bort och att föräldraförsäkringen för ensamstående föräldrar skall vara överlåtningsbar på annan, vid egen sjukdom. Föreslagna regeländringar skall vara kopplade till ett krav på läkarintyg angående förälderns sjukdom. Vårt förslag skulle väsentligt stärka försäkringsskyddet för ett mycket litet antal försäkrade och kostnadsökningarna i försäkringssystemet blir försumbara, om ens några. behandlade denna fråga i sitt betänkande 2003/04:SfU1. "Det förhållandet att inte barnet utan föräldern själv är sjuk och därför behöver hjälp med barntillsynen täcks inte av föräldraförsäkringens regler. Utskottet anser inte heller att föräldraförsäkringen bör utvidgas till att omfatta den nu beskrivna situationen. Därmed avstyrker utskottet..." "Utskottet vill tillägga att för en förälder som uppbär föräldrapenning för ett barn som är yngre än är det under pågående föräldraledighet möjligt att byta ut föräldrapenningen mot sjukpenning om förmågan att vårda barnet är nedsatt på grund av sjukdom. Därmed kan en annan förälder, om sådan finns, få föräldrapenning för att ta hand om barnet." Skrivningen ovan ger vid handen att utskottets majoritet inte förstått problemet som redovisas. Utskottets majoritet redovisar inte heller några argument till varför 240-dagarsregeln skall vara kvar eller några realistiska möjligheter att hjälpa föräldrar som hamnat i en sådan svår situation som här beskrivits. Vi anser inte att ensamstående sjuka mammor på detta sätt skall fortsätta att uteslutas från den tillfälliga föräldrapenningen.
mot · GS02Sf273 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av garantipensionens ersättningsnivåer. Vårt nya pensionssystem omfattar en del som heter garantipension. Den skall täcka upp ersättningsnivån till personer som inte har arbetat in tillräckligt med pensionspoäng. Denna ersättning fyller ut pensionen på ett sådant sätt att den som är ogift erhåller och den som är gift erhåller . kommer alla svenskar, oavsett civilstånd att erhålla samma fribelopp innan vi betalar förmögenhetsskatt. Detta känns rimligt i ett jämställdhetsperspektiv. Att då behålla olika nivåer i garantipensionen förefaller vara orimligt. Sambor erhåller samma nivå medan gifta behandlas på ett orättvist sätt. Det torde vara rimligt att kräva en översyn av denna förmån. Även om vi sedan folkpensionsförmånen har haft olika nivåer för gifta och ogifta är det aldrig försent att omvärdera beslut. Ekonomin för svenska hushåll och enskilda personer är troligtvis inte uppbyggd på samma sätt som . Var och en har sin ekonomi och därför anser jag det är rimligt att kräva en översyn att dessa regler.
mot · GS02Sf274 · 2004-09-23 00:00:00 — Hiv-positivas rätt till närståendepenning begär att regeringen återkommer med förslag till sådan ändring i lagen om ersättning och ledighet för närståendevård att en närstående till en person som smittats av hiv skall ha rätt till 240 dagars ledighet oavsett infektionens uppkomst. Enligt 4§ lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård har närstående rätt till full ersättning då han eller hon vårdar någon nära anhörig som är svårt sjuk. Enligt samma lag har en närstående till en person som fått en infektion av hiv vid behandling inom den svenska hälso- och sjukvården genom smitta vid användning av blod eller blodprodukter rätt till full ersättning då han eller hon vårdar den sjuka. Denna längre ersättningsperiod gäller även den som fått infektion av hiv genom smitta av en person som de är eller har varit gifta med, eller som de sammanbott med "under äktenskapsliknande förhållanden" och om smittan ägt rum innan den först smittade fått kännedom om sin infektion. Detta är en avgränsning som innebär att ersättning enbart utbetalas om smittan uppkommit genom blod eller blodprodukter. En närstående till en person som får sin infektion av sin partner och denna inte smittats via blod eller blodprodukter, utan exempelvis smittats via samlag, omfattas alltså inte av den längre perioden i närståendevården. Denna lagstiftning är diskriminerande och att den dessutom är fördomsfull och moraliserande är i högsta grad besvärande. Det finns inga sakliga grunder till varför en närstående till en person som fått sin infektion på annat sätt, t.ex. genom samlag, inte skall kunna få vårda sin nära . Det lidande som en infektion av hiv innebär är, liksom behovet av närståendevård, inte förbehållet den som smittats av blodprodukter. Gällande regelverk legitimerar ett synsätt om att vissa är "oskyldigt" smittade medan andra skulle ha sig själva att skylla. Regelverket kring närståendepenningen vilar på en förlegad grund som ger mycket obehagliga signaler om samhällets normativa syn på hiv-smittade. anser därför att regeringen bör överväga att 4§ i lagen om ersättning och ledighet för närståendevård skall gälla för en närstående som vårdar en person som fått infektion av hiv - oavsett hur infektionen uppstått. Detta bör begära.
mot · GS02Sf280 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta en vitbok för samtliga identifierade gränsbarriärer i med tidsplan för när de skall vara avklarade. Det finns en enormt stor potential för tillväxt och utveckling i . I hela och hela finns en tro och förhoppning på vad regionen gemensamt kan åstadkomma och det blir trots allt vanligare att människor flyttar över sundet eller tar ett jobb på andra sidan. Tyvärr kan inte de stora förhoppningarna om utveckling, integration, företagande och tillväxt infrias förrän ett antal barriärer och hinder för Öresundsintegrationen eliminerats. Många problem kan till en början tyckas bagatellartade, men ett stort antal små problem blir snart ett oöverstigligt hinder. Det finns inget behov av bättre förmåner eller regler i än i andra delar av , det enda som krävs är att gränsbarriärerna ska bort så att det blir lika villkor för gränsgångarna. I denna motion tas några få hinder för Öresundsintegrationen upp, men det finns många fler. Nedanstående frågor har dock samtliga samma svar. Gränsbarriärerna hindrar integrationen av och det är fortfarande i förhållande till regelverk och myndighetspraxis mycket enklare att bo i och jobba i än att bo och jobba på olika sidor av vårt smala sund. Svensk kvinna har arbetat på dansk färja men blivit uppsagd. Hon började då studera i och är nu gravid. Ska hon få svensk eller dansk föräldrapenning? Dansk man har flyttat till men arbetar fortfarande i . Kan inte handla på avbetalning eller skaffa mobilabonnemang eftersom det inte går att göra en kreditupplysning på honom. Vad ska han göra? Dansk man som arbetar i men bor i skadas i en trafikolycka. Hur ska han få sjukersättning och hur ska han få rehabilitering? Svensk man arbetar i medan frun är föräldraledig. Han erbjuds ett arbete i och familjen har för avsikt att flytta med. Vad händer med fruns föräldrapenning? En dansk flicka som bor i och gått alla sina grundskoleår i vill gå det danska tionde grundskoleåret i . Vad händer med hennes barn-/studiebidrag? Svensk bor med sin familj i men arbetar i både och . Han använder sin bil flitigt på båda sidor om men mest i . I vilket av länderna ska han ha sin bil registrerad?
mot · GS02Sf282 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättningen. Merkostnaderna för de handikappade ökar stadigt. Nivåerna för handikappersättning har länge legat på aktuell nivå. Trots att prisbasbeloppet har justerats leder det ändock till ökade kostnader för den enskilde. Bedömningen i det enskilda ärendet blir allt hårdare och prutningen från sida blir allt vanligare. Detta gör att den enskilde får allt mindre ersättning för sin merkostnad. Variationerna i bedömningen av rätten till handikappersättning är stora, och ofta har det avgörande betydelse var i landet man bor. Därav finns ett stort behov av en enhetlig och gemensam tillämpning. Regeringen bör överväga en översyn av reglerna för och tillämpningen av handikappersättningen.
mot · GS02Sf289 · 2004-09-29 00:00:00 — Vård för illegala flyktingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mödravård och förlossning i ett inledande skede skall likställas med vård av barn för illegala flyktingar. fyller och var en stor framgång för världens barn när den antogs av . Det placerade barnet på den politiska dagordningen och slog fast att barnens rätt var universella, att barn har egna rättigheter, att vuxna ska respektera barnets fulla människovärde och att barn har speciella behov av skydd och stöd. Men trots det finns mycket kvar innan de vackra orden är omsatta i verklighet. Barn till illegala flyktingar hanteras inte i enlighet med i . Människor som fått avslag på sin asylansökan har inte rätt till samhällets resurser varken när det gäller skola, vård eller omsorg. Om illegala flyktingar skulle tvingas uppsöka hjälp så får de betala enligt turisttaxa. Har man inga pengar får man inte vård. Det enda undantaget är akutvård och vård av barn. Trots att man sett att det krävs vissa undantag när det gäller barn så har man inte varit konsekvent och räknat in mödravård eller förlossning i ett inledande skede som vård av barn. Om dessa kvinnor, som söker hjälp för sig och sitt väntade barn, får den hjälp de behöver beror helt och hållet på vem de träffar, på godtycklighet. Förlossningen i ett akut skede är undantaget där kvinnan och barnet har rätt till vård. Varje förlossning kommer till det skedet förr eller senare, så låt kvinnan få komma in och förbereda sig i lugn och trygghet för sin egen och barnets säkerhet. Att betrakta mödravård som vård av det ofödda barnet vore att också tillgodose krav på att barn har speciella behov av skydd och stöd och att deras rättigheter är universella. Därför ska mödravård och förlossningar även i ett inledande skede likställas med akutvård och vård av barn för illegala flyktingar. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sf291 · 2004-09-30 00:00:00 — Hälsotillstånd hos asylsökande barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylärenden skall ha kortare handläggningstider och att barnens berättelser bör få större tyngd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare fortlöpande bör skicka lägesrapport om barnets hälsotillstånd till . Över150 flyktingbarn ligger i sina sängar, helt apatiska. Detta händer i . De matas ofta via sond. De är hjälplösa, stumma och orörliga och måste i flera av fallen vändas för att inte få liggsår. Barnens tillstånd är mycket allvarligt och den svenska sjukvården står handfallen inför detta, helt nya fenomen. Dessa barn har tappat hoppet om att få stanna i och de känner att de inte vill leva längre. De flesta av dem har varit i och hunnit lära sig språket, fått kompisar och sett en framtid i vårt land. De är asylsökande och har efter lång väntan fått avslag på sin asylansökan. Barnen kommer till tillsammans med sin familj från ett land där de upplevt förföljelse beroende på ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning. Dessa är skyddsbehövande och därmed har de rätt till asyl enligt och . Det är därför viktigt att asylsökande personer får sina ärenden behandlade snabbare än vad som sker. Men det ska inte ske på det sätt som regeringen har föreslagit, nämligen att man bara får göra en asylansökan. När flyktingar kommer till och lämnar in sin asylansökan är de oroliga och kanske rädda för att lämna ut allt för många detaljer om sitt liv i hemlandet. Det är inte lätt att berätta om alla problem som ligger bakom det svåra beslutet att lämna sitt hemland. Det är också viktigt att barnens egna asylskäl utreds så att de får adekvat tyngd i besluten om uppehållstillstånd eller inte. Problemet med de apatiska barnen finns inte vetenskapligt rapporterat från någon annan del av världen. I uppstår problemet, i de flesta fall, när familjen får avslag på sin asylansökan. Den förtvivlan som barnet och familjen drabbas av kan då leda till att ett barn känner en sådan smärta att de sluter sig inom sig själva och slutar att äta. Den apati som barnen befinner sig i är svår att bota, men det går. Den bästa metoden verkar vara att de får psykiatrisk vård samt ett uppehållstillstånd. För att ska vara uppdaterad på barnets hälsotillstånd så har en läkare vid i lämnat en fortlöpande lägesrapport till . Det underlättar arbetet för vilket också innebär att det är lättare att följa barnets faktiska sjukläge och därmed få en större förståelse för den situation som familjen befinner sig i. Det säger sig självt att det är lättare att fatta ett klokt beslut i ett ärende där man som beslutsfattare är väl uppdaterad på fallet. Regeringen bör därför rekommendera att läkare som vårdar apatiska asylsökande barn fortlöpande ska skicka lägesrapport till .
mot · GS02Sf293 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återkommande rehabilitering. är olikheterna stora runt om i landet vad gäller ekonomiska resurser för rehabilitering, utbud av rehabiliteringsinsatser samt nivåerna på handikappsersättningen. Rehabilitering avser en process som syftar till att människor med funktionsnedsättning ska uppnå och behålla bästa möjliga fysiska, intellektuella, psykiska eller sociala funktionsförmåga. De som står utanför eller bedöms ha små möjligheter att återvända till arbetsmarknaden, ska ha samma rätt till insatser som övriga medborgare. Det är därför angeläget att rehabiliteringsbegreppet ges en definition som innefattar både social, medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabilitering måste ses i ett livslångt perspektiv och inte bara som en insats för yrkesverksamma eller de som kan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet. En återkommande rehabilitering ger ett minskat behov av läkarkontakt, mediciner, hjälpmedel etc. Detta leder till värdefulla vinster i den enskildes livskvalitet såväl som till stora samhällsekonomiska vinster. En sammanhållen rehabiliteringsprocess där insatserna finns som en helhet och inte som från varandra skilda insatser borde vara en självklarhet. Vikten av utvärdering och uppföljning av insatserna kan inte nog understrykas. Individens behov och önskemål ska vidare ha det avgörande inflytandet i valet av rehabiliteringsinsatser och inte utbud och/eller ekonomiska möjligheter på den ort man bor
mot · GS02Sf294 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över möjligheterna att förbättra samordningen mellan arbetsgivarens och ansvar vid utbetalning under sjukdom. Ohälsan har generellt sett ökat i vilket på påverkar den svenska ekonomin negativt men främst medför ett ökat lidande för den enskilde. Att minska ohälsotalen är en angelägen åtgärd för att få flera människor att åter gå tillbaka till arbetslivet i stället för att vara sjukskrivna. Det av regering och riksdag beslutade 11-punktsprogrammet är en viktig utgångspunkt i det arbetet. Att sänka kostnaderna för sjukskrivningarna är både socialt och ekonomiskt angeläget. Orsakerna till sjukfrånvaron är flera, vilket kräver att åtgärderna fortlöpande utvärderas och noga följs upp. Det är oftast flera faktorer som samverkar och leder till sjukfrånvaro. För den enskilde arbetstagaren är det nödvändigt att ersättningen , oavsett om den kommer från arbetsgivaren eller från , betalas ut kontinuerligt så att det finns möjlighet att planera sin ekonomi. gäller att arbetsgivaren betalar och därefter övergår betalningsansvaret till . Erfarenheterna säger att det kan vara problematiskt att fåövergången mellan dessa två instansers ansvarsområden att löpa friktionsfritt. Det är därför angeläget att se över hur denna övergång fungerar och hur den skulle kunna förbättras.
mot · GS02Sf295 · 2004-09-23 00:00:00 — Försäkringsskydd för barn och ungdomar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om en allmän olycks- och sjukförsäkring för barn och unga. väljer allt fler föräldrar att teckna kompletterande, privata försäkringar med invaliditetsskydd för sina barn. Det bör ses som ett tecken på att det allmänna försäkringsskyddet för barn inte är tillräckligt. Det är mycket allvarligt eftersom alla föräldrar inte har råd att teckna privata försäkringar och vissa barn har svårare att få en privat försäkring än andra. innebär ett funktionshinder ett försäkringshinder. Barn med neurologiska skador eller andra funktionshinder har svårt att få en försäkring. finns det också barn som på grund av för låg födelsevikt eller för tidig födsel inte får ett fullgott försäkringsskydd. I bland kan till och med föräldrars eventuella sjukdomar vara ett hinder. Barn och ungdomar har samma försäkringsvillkor när de är i skolan. ser dock inte skyddet likadant ut för alla. Barn och ungdomar har rätt att växa upp i trygghet. Alla barn ska ha lika värde och rätt till en bra försäkring oavsett hälsotillstånd, föräldrars ekonomi, eller bostadsort. Det finns därför anledning att överväga en utredning om en allmän olycks- och sjukförsäkring för barn och ungdomar.
mot · GS02Sf296 · 2004-09-28 00:00:00 — Partiell sjukskrivning och studier på halvtid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om partiell sjukskrivning och studier på halvtid. När människor blir sjukskrivna av olika skäl, så måste den politiska viljeinriktningen alltid vara att de så snabbt som möjligt ska kunna komma tillbaka till arbetslivet eller stimuleras att förkovra sig för att kunna återvända till en position på arbetsmarknaden och inte att förbli vid sidan av densamma. Det finns alltid anledning att påminna om ambitionen om att fler personer ska ut i förvärvsarbete. Individer måste beredas möjligheter att åter komma i jobb och därmed förstärka sin inkomst. För samhället är det ett nederlag om en person behålls i sjukförsäkringssystemet trots en vilja att återgå till produktionen. Det finns exempel på personer som, på grund av en förvärvad synskada, velat gå från långtidssjukskrivning till ett aktivt liv på arbetsmarknaden. För att detta skulle vara möjligt ansåg sig personen behöva vidareutbilda sig på högskola. Detta visade sig dock inte vara möjligt, då man inte kan kombinera en sjukskrivning med studier - enbart med deltidsarbete. Det går alltså inte att studera på halvtid och vara sjukskriven på halvtid. Anledningen till detta är 29 § 3 kap. i studiestödsförordningen (2000:655) där det står att om den allmänna finner att en studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier, skall kassan godkänna sjukperioden. Problemet har bl.a. uppmärksammats i betänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) som överlämnades till regeringen . I detta betänkande konstateras: "Sjukpenningsystemet och studiemedelssystemet bör öppnas upp så att det går att förena partiell sjukskrivning med studier på deltid". Det är hög tid att överväga nödvändiga förändringar i berörd lagstiftning och förordning.