mot · GS02U333 · 2004-10-05 00:00:00 — Enligt kan en minskning av antalet vuxna i ett land leda till en reducering av nationalinkomsten med . Därmed förvärras vanligt förekommande problem som starkt bidrar till riskerna för väpnad konflikt och humanitära katastrofer. Många militära styrkor i har upp till fem gånger så hög infektionsgrad som den civila befolkningen. I kombination med försvagade ekonomiska och institutionella strukturer blir landet mer sårbart för både interna och externa konflikter. Ytterligare konsekvenser av hiv/aids är att sjukdomen riskerar att underminera den internationella kapaciteten som i sin tur kan bidra till fredsuppbyggande insatser. För del är risken stor att man snart inte kan delta i fredsbevarande operationer om inte spridningen av hiv/aids inom armén stoppas. Resonemanget tydliggör att utvecklings- och hälsoarbete tillsammans med biståndet utgör nödvändiga delar i det konfliktförebyggande arbetet. På många håll där sjukdomen breder ut sig måste "regionala motståndskrafter" mot viruset utformas. I de säkerhetspolitiska bedömningar som görs, när det gäller den s.k. anpassningen av vårt lands försvar, borde det också finnas beredskap för förebyggande av katastrofer på det medicinska/biologiska området. Det är dags att vidga säkerhetsbegreppet till att också gälla epidemier av olika slag. , , borde inom ramen för den uppdragsverksamhet som sker för räkning, ges uppdraget att genomföra en utredning med en bred vetenskaplig ansats, där hiv/aids och liknande sjukdomar av epidemisk karaktär sätts in i ett säkerhetspolitiskt sammanhang. En åtgärdskatalog för svenskt agerande skulle kunna följa denna utredning. Barnen är ofta de mest drabbade av virusspridningen och dess effekter. Många barn dör som små av sjukdomen. Dödligheten bland barn i sju av de värst drabbade afrikanska länderna söder om har ökat med på grund av HIV/aids. 12 miljoner barn söder om har förlorat en eller båda sina föräldrar i sjukdomen. Några sporadiska rapporter om de föräldralösa barnens situation talar om en ofattbar nöd och att flickorna drabbas hårdast. I delar av har exempelvis barnadödligheten ökat och förväntad livslängd har fallit från 64 till av bara . Ofta är det far- och/eller morföräldrar som tar hand om den föräldralösa syskonskaran. Men många barn lämnas helt ensamma utan stöd och far mycket illa. Någon skolundervisning kan det ofta inte bli tal om, p.g.a. försörjningsansvar, skolavgifter och annat ansvar. Det finns också en växande lärarbrist då många har dött i aids. Framför allt är det flickorna som drabbas hårdast. Även om de inte är äldst i en syskonskara ges de ändå huvudansvaret för både äldre och yngre syskons försörjning och vård. De får ingen skolundervisning, eftersom de måste ta hand om familjen och pojkarna prioriteras. Ett sätt att stödja barnen är att ta bort skolavgifterna och på så vis ge flickorna ett ökat tillträde till skolundervisningen. Detta är ett exempel på vad som kan kallas en "stödjande miljö", d.v.s. ett sätt att stärka faktorer i samhället som motverkar smittspridning. Denna form av projekt bör utökas. Andra sätt att stödja barnen är att uppmana drabbade länder att inrätta "förvaltarväsenden", som drivs av det internationella samfundet, och som har som mål att skydda de föräldralösa barnens arv (mark, boskap, och hus) till dess att de uppnår vuxen ålder. Särskilda budgeterade medel för det globala hiv/aids-arbetet Aids-hotet är globalt och kommer att kräva globala lösningar med stora ekonomiska uppoffringar som följd. Den globala fond för bekämpningen av hiv/aids, TBC och malaria som bildades av ett antal intresserade länder 2002 spelar en viktig roll i den internationella kampen mot hiv/aids. Som den här motionen visat så går det att finna vägar att bekämpa hiv, om viljan och resurserna finns. Men arbetet med att bekämpa aids-epidemin är dessvärre kraftigt underfinansierat. satsades totalt sett , men mer än dubbelt så mycket krävs för att bekämpa sjukdomen i utvecklingsländerna. 2005 krävs och 2007 krävs , enligt . Att få fram detta kapital kräver satsningar som ligger utöver det som planeras av regeringarna runt om i världen. Därmed kommer det också kräva ett starkt ledarskap att prioritera kampen mot aids med kraftfulla ekonomiska medel. Mot bakgrund av detta anser att tydligare bör ta sitt ansvar och låta de hiv/aids-relaterade resurserna utgöra en större del av den svenska utvecklings- och biståndsbudgeten. Vi vill att målet skall vara att avsätta av hela biståndsanslaget till arbetet med reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids-prevention. Men vi anser också att läget är så akut att anslag för hiv/aids-bekämpning utöver regeringens ordinarie budget är nödvändigt, vilket vi föreslår i vårt budgetalternativ. Skånberg (kd)