ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Bo265 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information och råd till dem som hyr i andra hand och att andrahandsboendes rättigheter bör stärkas. En egen bostad är en social rättighet. Den sociala bostadspolitiken är en del av den generella välfärdspolitiken. En egen bostad är nyckeln till en fungerande tillvaro och för den som är ung är det ett steg mot att bli vuxen. Flera åtgärder har vidtagits från regering och riksdag för att öka antalet bostäder och hyresrätter för att komma till rätta med bostadsbristen i landet. En följd av rådande bostadsbrist är att många framför allt unga människor hyr sina bostäder i andra eller tredje hand. Runtom i landet återfinns tiotusentals som hyr sin bostad i andra hand. I bor ca 40 000 unga människor och familjer utan besittningsskydd, de flesta i andra eller tredje hand. Andrahandsboende innebär ofta ett rättslöst tillstånd, präglat av osäkerhet och utsatthet som du lever under stor press. Speciellt hårt drabbas ensamstående unga mammor och deras barn. Unga mammor känner stor press på sig och att inte ha ett tryggt boende innebär ytterligare ett stressmoment i tillvaron som påverkar både dem och deras barn negativt. För att komma till rätta med problemet måste kraftfulla åtgärder till så att fler hyresrätter byggs framför allt i storstäderna där bostadsbristen är störst. Men vi får ej blunda för den rådande situationen och det stora antal andrahandsboendet i vårt land och den rättslöshet det innebär. bör ges i uppdrag att informera och ge råd om vad som gäller när man hyr i andra hand framför allt för att nå unga människor. Dessutom bör regeringen se över hur andrahandsboendes rättigheter kan stärkas t.ex. vad gäller övertagande av besittningsskyddet och höga andrahandshyror.
mot · GS02Bo266 · 2004-09-28 00:00:00 — Investeringar för trygghet i boendet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av samhällsstöd till investeringar för trygghet i boendet. I enkätundersökning efter enkätundersökning som görs bland hyresgäster framkommer att trygghet i boendet är en av de allra viktigaste frågorna. Alltför många uttalar att de känner främlingskap och rädsla i sitt bostadsområde. Denna känsla av otrygghet har tyvärr även fört med sig att man inte vågar gå ut efter mörkrets inbrott, inte ens ner till tvättstugan, garaget eller soprummet. Det finns många människor som mår dåligt på grund av denna rädsla, befogad eller obefogad. Den mesta samhällsplaneringen, bland annat miljonprogrammet, har inte haft den personliga tryggheten som något kriterium. Utifrån detta har den personliga tryggheten blivit en handelsvara. Den som har råd flyttar till ett tryggare område eller köper skydd för dyra pengar. Trygghet blir mer och mer en klassfråga. Så länge den personliga tryggheten är en fråga för just den enskilde individen kan alla andra två sina händer och ingen annan behöver egentligen bry sig. Det förekommer trygghetsplaner i kommuner men kostnaderna för investeringar gör att fastighetsägare drar sig för att göra så mycket. Vi anser att staten bör kunna stödja kommuner och bostadsföretag som tar fram bra projekt för att genom olika förändringsarbeten öka tryggheten i våra befintliga bostadsområden. ROT-projekten som är nödvändiga för att rusta upp vårt bostadsbestånd behöver nu kompletteras med något sorts lån eller bidrag för att skapa förutsättningar för trygghetsinvesteringar. Vi är övertygade om att tryggare miljö skapar tryggare människor och därmed ett bättre samhälle! Utifrån detta anser vi att en översyn av samhällsstöd till investeringar för trygghet bör görs.
mot · GS02Bo271 · 2004-09-29 00:00:00 — Sprinklersystem i offentliga lokaler tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa sprinklersystem i offentliga lokaler. dör ett antal människor i bränder. Flera av dessa bränder hade med största sannolikhet kunnat få en mycket begränsad spridning om det funnits sprinklersystem installerat i lokalen. Detta hade i sin tur sparat många människors liv. Att skapa trygga miljöer där människor kan vistas, utan risk för eget liv, är ett av samhällets mål. Det handlar om att skapa trygghet i hemmet, på arbetsplatsen samt i offentliga och privata miljöer. Dagens lagstiftning täcker på många sätt in alla de situationer som en människa kan ställas inför , inte minst vad gäller de tillfällen då man vistas i offentliga miljöer. När det gäller brandsäkerhet finns dock ett stort undantag - finns ingen lagstiftning som kräver att det skall finnas sprinklersystem på vårdinrättningar, skolor eller andra offentliga lokaler. Detta vill vi ändra på och föreslår därför att sprinklersystem måste bli obligatoriskt i offentliga lokaler.
mot · GS02Bo274 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade insatser för byggande av studentbostäder. Boendesituationen för studenter har varit problematisk Trots vissa insatser för att stimulera byggandet så saknar fortfarande många studenter tillgång till ett acceptabelt boende under sin studenttid. Problemet är störst på de stora studentorterna. Tillgång och pris på studentbostäder har stor inverkan på den akademiska kvaliteten. Bostaden är kanske extra viktig för en student då den till stor del fungerar som arbetsplats. Tillgången på studentbostäder påverkar också studentens val av högskola/universitet och en brist på studentlägenheter försvårar därför den geografiska rörligheten. Studenterna väljer hellre att studera på sin hemort där de redan har en bostad. Detta i sin tur motverkar ambitionen att skapa ett decentraliserat högskolesystem. Ytterligare ett problem med bristen på studentbostäder är att den riskerar att öka den sociala snedrekryteringen till högre studier. Undersökningar visar att personer från studieovana miljöer är extra känsliga för olika typer av risker som kan förknippas med högskolestudier. Även om det är kommunerna som ska tillhandahålla bostäder för studenterna så har staten ett stort ansvar för den totala akademiska kvaliteten. Det är viktigt att inte bara erbjuda ett större antal platser utan också att garantera en hög standard på studierna och goda studiemiljöer och där är bostaden grundläggande. Just därför måste man beakta bostadssituationen på de olika högskoleorter där utbildningsplatser fördelas. Det är också viktigt att de orter som tilldelas platser får besked om detta så att de kan planera bostadsbyggandet efter efterfrågan. Återinförandet av investeringsbidraget är bra då det har fört problemet med boendesituationen för studenter i fokus. Däremot har det inte lett till ett ökande av byggandet i den omfattning som varit önskvärt. Det är mycket viktigt att både staten, kommunerna, bostadsföretagen, lärosätena och studentkårerna tar ett gemensamt ansvar för att anpassa tillgång och efterfrågan på studentbostäder. Därför måste regeringen i sitt fortsatta arbete ta fram förslag som innebär att bostadsbristen på högskoleorterna kan byggas bort. Detta kan ske genom ökade ekonomiska stimulanser, men kanske också i kombination av att nya högskoleplatser på viss ort etableras endast om högskoleorten kan garantera att studentbostäder finns i tillräcklig omfattning.
mot · GS02Bo282 · 2004-09-23 00:00:00 — Tillståndsprövning m.m. vid anläggandet av ny kraftproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivisering av tillståndsprövningen och remissförfarandet m.m. vid anläggandet av ny kraftproduktion. tillkännager för som sin mening vad i motionen anförs om en kartläggning av var i landet det finns möjlighet och var det är lämpligt att förlägga nya verksamheter för kraftproduktion. överlämnade sitt delbetänkande En effektivare miljöprövning, SOU 2003:124, till regeringen . Utredningen föreslog lagändringar innebärande en förenkling av ansökningsförfarandet och tillståndsprövningen av verksamheter som omfattas av . har bl.a. behandlat frågor om ett förenklat samrådsförfarande, ett mer flexibelt förfarande vid upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar samt regeringens tillåtlighetsprövning av en verksamhet i vissa fall. Utredningen har därefter varit föremål för remissförfarande. Det är utmärkt med ambitionen att effektivisera tillståndsprocessen enligt . Det kan bl.a. underlätta nyetableringar av kraftproduktion. Inte har det tillkommit nyetablering av verksamheter för kraftproduktion i . Mot bakgrund av att förhandlingar pågår mellan staten och kärnkraftsföretagen i syftande till en avveckling av kärnkraftsproduktionen torde det vara av särskild vikt för framtida elförsörjning att nyetablering av verksamheter för kraftproduktion effektivare och enklare kan komma till stånd, naturligtvis med beaktande av erforderliga miljöhänsyn i varje enskilt fall. Det bör noteras att det krävs omfattande investeringar i ett antal nya kraftverk för att ersätta befintliga kärnkraftsbaserade elproduktion. Det är därför av synnerlig vikt att ett reformerande av tillståndprocessen verkligen genomförs, men även att möjligheterna i övrigt ökar för nyetablering av verksamheter för kraftproduktion. Vidare bör rådighetsinstitutet beträffande vattenverksamhet enligt 11 kap. kunna avskaffas. Frågan om bedrivande av vattenverksamhet uppkommer även i vissa fall vid kraftproduktion. Det kan t.ex. vara fråga om hämtande av kylvatten i hav, sjö eller vattendrag. Att få rätt att göra detta kräver under alla omständigheter en civilrättsligt bindande överenskommelse med innehavaren av rätten till den plats där vatten tas ifrån. I annat fall torde såväl civilrättsliga som straffrättsliga sanktioner kunna komma i fråga. Det ligger därför i verksamhetsutövarens intresse att erhålla en civilrättslig rätt att bedriva vattenverksamhet i varje fall. Frågan om rådighet behöver då inte belasta tillståndsprocessen. För att ytterligare effektivisera arbetet med anläggandet av ny kraftproduktion behövs ett nationellt arbete med att kartlägga var det finns möjlighet och var det är lämpligt att förlägga ny produktion. Regeringen borde därför ge i uppdrag att med stöd av kommuner inventera var framtidens verksamheter för kraftproduktion skall kunna förläggas.
mot · GS02Bo283 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att säkerställa markanvändning för koloniområden och öka tillgången på koloniträdgårdar i våra städer. De gröna inslagen i stadsmiljön har väl kända trivselvärden och stor betydelse för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Att tillgången på parker och trädgårdar dessutom har en klart positiv inverkan på folkhälsan är väl dokumenterat. Ändå blir det alltmer uppenbart att kommunerna i allmänhet inte klarar av att sköta sina grönområden på ett önskvärt sätt, och i bostadsbyggandet är det endast i undantagsfall som det anläggs trädgårdar för de boende. Ett enkelt och föga resurskrävande sätt att tillskapa attraktiva gröna utemiljöer i närheten av bostadsbebyggelsen är att anlägga odlingslotter på gårdsmark i direkt anslutning till bostadshusen, eller särskilda koloniområden - med odlingslotter eller små stugor - om möjligt på gångavstånd från bostäderna. Att så sker är naturligtvis särskilt angeläget i stadsområden där de flesta bor i flerbostadshus och kanske inte heller har möjlighet att flytta till en bostad med egen trädgård. När ett koloniområde anläggs på mark kan kommunen överlåta förvaltningen av området till en förening av koloniodlare, som inte bara förädlar marken till glädje för alla invånare utan också betalar en avgift för att få göra det. En lönsam investering, således, för alla kommuner som vill spara in på skötseln av sin mark och förbättra stadsmiljön. Ändåär det inte lika vanligt nu som att ny koloniområden anläggs. I stället är det till och med så att man börjar se koloniområdena som en resurs för annan markanvändning. Detta är inte acceptabelt. bör därför inte nöja sig med att, som tidigare, "konstatera att det primärt är en fråga att avgöra vilka insatser som kan erfordras för att koloniträdgårdsodlingen skall få en omfattning som svarar mot de lokala behoven och för att den används på ett sätt som är lämpligt". (2002/03:Bo253) Det är tydligt att det därutöver behövs både restriktioner för kommunerna mot att ta koloniområden i anspråk för andra ändamål och incitament för att de ska anlägga fler koloniområden. Lämpliga åtgärder kan till exempel vara att i samband med den revidering av som förbereds tydligt påtala behovet av koloniområden i stadsmiljön samt ge dessa en enhetlig definition och särskild beteckning i planeringen. Det behöver även tas fram nya anvisningar för planering, utformning och upplåtelse av koloniträdgårdar och odlingslotter. Dessutom är det viktigt att regeringen i sin särskilda satsning på lokal och naturvård framhåller planering och anläggning av koloniområden som exempel påönskvärda projekt.
mot · GS02Bo284 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tillgänglighet för funktionshindrade. Alla människor har olika funktionsförmåga, och någonstans i alla samhällen och miljöer går en gräns mellan dem som klarar sig i den fysiska miljön och dem som inte gör det. Lagstiftning om planering och byggande är ett sätt att välja eller påverka var gränsen ska gå. Därför är det viktigt att de krav på tillgänglighet för funktionshindrade som ställs i (PBL) efterlevs. Tyvärr möter rörelsehindrade personer i alldeles för ofta hinder som leder till att de utestängs från delar av samhället. Allmänna kommunikationer, offentliga lokaler och miljöer är ofta otillgängliga för dem med rörelsehinder. Kraven i PBL måste följas när det gäller att undanröja enkelt åtgärdade hinder i den befintliga miljön. Likaså när det gäller att göra transportmedlen tillgängliga och vid nybyggnationer. ges alldeles för ofta dispens från kraven på tillgänglighet för alla. Vilket i praktiken utestänger många människor från det vardagliga samhällslivet. Det är oacceptabelt. Det finns fortfarande såväl synliga som osynliga barriärer kvar som måste rivas för att samhället på allvar ska vara öppet för alla. I och med den nationella handlingsplanen för handikappolitiken - Från patient till medborgare - som antogs av så finns nu en beskrivning av hur vägen till fullt medborgarskap skall se ut. Den nu verksamma har i uppdrag att se över PBL samt lämna förslag till de lagändringar som anses nödvändiga. Slutbetänkandet skall lämnas . Genom att ha en fungerande plan- och bygglagstiftning kan diskriminering och utestängning förebyggas. Därför bör i sitt slutbetänkande ta hänsyn till de brister som finns i tillämpningen. Bland annat de stora möjligheter till avsteg från grundkraven med hänsyn till exempelvis terrängförhållanden, verksamhetens art, skäliga kostnader, tekniska förutsättningar och kulturvärden som finns. Ett annat problem är att kraven på tillgänglighet endast kan ställas på själva byggnaden, som placering och utformning av installationer och teknisk utrustning - t.ex. i hissar - ofta är avgörande för användbarheten. Kraven måste vara tydligare uttryckta så att tillämpningen underlättas. Slutligen behövs incitament för bättre tillämpning, främst genom starkare sanktioner och genom att tillgänglighetsfrågornas status höjs, t.ex. genom utbildning och forskning på akademisk nivå. I tillämpas stränga sanktioner vid försummelser av krav på tillgänglighet, vilket i sin tur leder till efterfrågan på kompetens och grundläggande utbildning.
mot · GS02Bo311 · 2004-09-23 00:00:00 — Arbetstagarrepresentanters inflytande vid bygg- och planprocessen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstagarrepresentanters inflytande vid bygg- och planprocessen. Den nuvarande (PBL) tillgodoser inte kraven på en tillräckligt effektiv beslutsprocess om man beaktar risker i arbetsmiljön. I PBL 9 kap. 5 § finns följande föreskrift: "Om byggnadsåtgärder som anges i 2 § första stycket 1-5 och som kräver bygganmälan avser arbetslokaler eller personalrum för verksamheter där arbetstagare skall utföra arbete för arbetsgivares räkning och det är känt för vilket slag av verksamhet utrymmena är avsedda, får byggnadsarbetena inte påbörjas förrän skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig över åtgärderna." Denna regel ger inte tillräckliga möjligheter för arbetstagarna att vid planeringen bidra med sina erfarenheter för att skapa en god arbetsmiljö. PBL som är under översyn bör i ange berörda fackliga organisationer som berörda sakägare med väsentligt intresse när det gäller bygglov för lokaler avsedda för yrkesmässig verksamhet. bör även skrivas om så att de fackliga organisationerna ges motsvarande inflytande vid nybyggnad av lokaler avsedda för yrkesmässig verksamhet som finns i arbetsmiljölagen när det gäller om- och tillbyggnader av arbetsplatser.
mot · GS02Bo312 · 2004-09-21 00:00:00 — Bättre villkor för hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att villkoren för byggandet av fler hyresrätter måste förbättras. Ett grundläggande inslag i bostadspolitiken är att människor ska kunna välja vilken upplåtelseform de vill bo i. Men den utvecklingen som varit så tenderar hyresrätten att bli det exklusiva boendet som i vissa områden endast är tillgängligt för höginkomsttagare. Enligt tidigare betänkande i så ska bostaden vara en social rättighet och bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Denna skrivning ska då sättas i relation till att fler och fler bland vanliga inkomsttagare tvingas välja bort hyresrätt som alternativ därför att boendekostnaden blir högre än i andra upplåtelseformer. För låginkomsttagare innebär nuvarande situation på bostadsmarknaden att man enbart är hänvisad till det dyraste boendealternativet. En undersökning som gjordes visade att hyresrätter var den dyraste boendeformen i fyra av fem kommuner i . Hyrorna ökade i genomsnitt mellan och . ökade konsumentprisindex och villaägarnas kostnad . För att säkerställa rätten till en god bostad och ha frihet att välja vilken upplåtelseform man vill bo i måste villkoren för hyresrätter förbättras. De måste ges samma förutsättningar som andra former av boende om i kommande översyner över bostadsfinansiering en bättre balans mellan de olika boendeformerna beaktas skulle gagna alla i samhället och byggandet av fler hyresrätter skulle ytterligare öka.
mot · GS02Bo314 · 2004-09-29 00:00:00 — Behovet av sprinkler i bostadshus tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av behovet av obligatorisk installation av sprinkler i äldreboenden och vissa andra boendeenheter. Från tid till annan nås vi av uppgiften att äldre och människor med olika former av funktionshinder dött av hastigt uppblossande bränder. De är ofta helt beroende av att personal kan komma till deras hjälp och risken för att de inte ska klara en brand blir därmed större än för boende i andra bostäder. I bland annat vårt östra grannland, , har man med stor framgång kompletterat byggnormerna så att det nu ställs krav på installation av sprinkler i äldreboenden och andra typer av vårdboenden. I vissa kommuner i , liksom i den australiensiska delstaten , är sprinkler standard för nya äldreboenden. Jag menar att det finns goda skäl att också i ta initiativ till en utredning om behovet och det samhällsekonomiska värdet av att installera sprinkler i äldreboenden och andra typer av vårdboenden.
mot · GS02Bo319 · 2004-09-28 00:00:00 — Forskningsstrategi för uthålligt betongbyggande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningsstrategi för uthålligt betongbyggande. Klimatförändringarna kommer att innebära en rad geotekniska risker i form av omfattande påverkan på mark och vatten i , markerosion, ökad risk för ras och skred. Detta innebär även en ökad risk för vattenskador på byggnader och infrastruktur. Den befintliga byggnationen och infrastrukturen måste därför anpassas och skyddas med hjälp av mer robusta konstruktioner för stora vattenflöden, ras och skredrisker. Nya byggnader och infrastruktur måste planeras och byggas på ett säkert sätt utifrån den nya situationen. Vi vet att byggnader och infrastruktur ofta har en livslängd . Det måste vi ta hänsyn till i planläggningen av ny exploatering, så att den blir långsiktigt hållbar. Vi måste dimensionera nya konstruktioner och byggmaterial för de klimatförhållanden som kan väntas . Här finns behov av ny kunskap för att förebygga och förhindra skador på bebyggelse och infrastruktur, men också ett behov av ny kunskap vad gäller inomhusmiljö och energieffektivitet. Den bebyggda miljön står för drygt hälften av nationalförmögenheten. Av material som skapats av människan är betong det mest använda. Även om utvecklingen inom betongområdet inte i första hand leder till ökad export inom just betongområdet, leder den till prestanda- och produktivitetsförbättringar inom infrastrukturen. Detta är förbättringar som kommer hela samhället till godo och därmed också andra, mer exportinriktade industrisektorer, vars framgång är beroende av en fungerande infrastruktur i form av transportsystem och lokaler. Satsningar på forskning och utveckling inom betongområdet är därför av stor betydelse för samhällets långsiktiga utveckling. Det gäller såväl nyproduktion som drift, underhåll och reparation av befintligt bestånd. För att klara av framtidens krav på långsiktigt hållbart byggande och infrastruktur behövs en forskningsstrategi: ett femårigt nationellt forskningsprogram för betongbyggande. Det är även viktigt att man satsar både på universitets- och institutsforskningen. Dessa bör dock inte ställas mot varandra. behöver båda för att säkerställa långsiktig kompetensförsörjning och omsättningsbara forskningsresultat.
mot · GS02Bo322 · 2004-09-30 00:00:00 — Delat bostadsbidrag vid gemensam vårdnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om delat bostadsbidrag vid gemensam vårdnad. Vid separation väljer de flesta gemensam vårdnad om barnen. Det är en positiv utveckling där barn har rätt till både sin mamma och pappa, även om föräldrarna väljer att gå skilda vägar. I många fall organiserar föräldrarna ett växelvis boende för barnen. Trots detta finns problem med nuvarande lagstiftning. Barn, precis som andra, kan endast vara mantalsskrivna på ett ställe och för föräldrarna innebär det att det endast är det ena hushållet som har rätt att ta barnets boende med i ansökan om bostadsbidrag. Den andra föräldern kommer därmed att räknas som helgförälder, oavsett om barnet lika ofta bor där som hos den han eller hon är skriven hos. Här borde därför en lagändring ske så att det blir möjligt att dela bostadsbidraget i två delar så att vardera förälder får ett halvt bostadsbidrag.