mot · GS02Ub231 · 2004-09-23 00:00:00 — FN-forskning med placering vid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt FN-forskning med lokalisering vid . är det föddes. är genom sin tid som generalsekreterare i en symbol för engagemang för FN. Trots att FN är ett mycket viktigt inslag i den svenska utrikespolitiken bedrivs det endast en begränsad FN-forskning i . Mot den bakgrunden föreslås i motionen att FN-forskningen ska stärkas och att den ska lokaliseras till där det redan finns en god FN-kompetens. föddes (1905-1961) och 2005 infaller Hammarskjöldåret. Genom sitt arbete som generalsekreterare i lyckades mildra följderna av tre svåra kriser i världen: samt konflikterna i och . är på många sätt en symbol för ett långvarigt svenskt engagemang för FN. har FN varit i fokus. Förspelet till kriget i , med direktsända utfrågningar i , gjorde att FN-systemet för konfliktlösning på ett helt annat sätt än tidigare diskuterades i breda kretsar. I efterhand har de flesta gjort analysen att kriget i var ett misslyckande för FN-systemet. Och visst var det djupt beklagligt att enighet inte kunde nås, men å andra sidan var det ett styrketecken för världssamfundet att FN var den arena som ändå valde att försöka verka genom. Klart är att FN fortfarande spelar en mycket central roll på den internationella arenan och att FN förhoppningsvis framöver kommer att kunna utvecklas ytterligare så att konflikter helt hanteras inom FN-systemets ram. Stödet till FN är fortfarande ett viktigt inslag i utrikespolitiska profil. Det är därför anmärkningsvärt att det bedrivs så pass begränsad mängd forskning som är av direkt betydelse för agerande i FN-sammanhang. Inte heller inom grundutbildningen vid svenska universitet har FN-frågor någon framträdande roll utan de uppmärksammas oftast endast i enstaka moment. Men undantag finns. Det finns bl.a. inom folkrätten forskare som är engagerade i FN-frågor och enskilda statsvetare samt utvecklingsforskare driver projekt som rör FN-systemet och utvecklingsfrågor. i bedriver vissa studier kring FN och har arbetat tillsammans med om s.k. riktade sanktioner. Det är ett intressant, om än relativt ovanligt, exempel på ett närmande mellan universitet och diplomati, och resultatet av arbetet får betecknas som mycket framgångsrikt genom att professor fick möjlighet att presentera resultatet av arbetet för . Det behövs en medveten satsning på inom fältet fred och säkerhet. En sådan kan ta upp studier av konfliktinformation: vilka är de väpnade konflikterna och vilka utvecklingstendenser ser vi i världen, i vilka konflikter kan FN spela en roll och hur kan denna stärkas, vilka instrument står till FN:s förfogande och hur effektiva är de, vad kan FN göra för att förebygga konflikter samt FN-systemets organisation, inklusive frågor om reformering av säkerhetsrådet. Flera av de nämnda frågeställningarna behandlas redan bl.a. vid men utan en långsiktig finansiering. Olika finansiärer har olika intressen vilket försvårar en ordentlig framtidsplanering. Mot denna bakgrund föreslår jag att en utredning tillsätts om att inrätta ett nationellt program för att stärka FN-forskningen vid svenska universitet. Frågorna berör flera departement, inte minst Utrikes-, Försvars- och Utbildningsdepartementen. En satsning bör dock ledas från ett bestämt håll, och det är naturligt att ges den rollen. På forskningssidan bör ett nationellt ansvar läggas vid universitets , inte minst eftersom den innehåller den av inrättade Dag Hammarskjöld-professuren i freds- och konfliktforskning. Genom ett beslut av om att stärka FN-forskningen skulle vi hedra minnet av en av de mest kända svenskarna i världen: . Hammarskjöldåret skulle kunna vara startskottet för att stärka FN-forskningen i och för att se till att även kan spela en avgörande roll på den internationella scenen och i FN-arbetet.