mot · GR02MJ22 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:39 Uppföljning av skogspolitiken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av svensk skogspolitik och att utvärderingen bör vara oberoende men samordnas med och så att skogspolitikens mål för miljö och produktion behandlas på ett likställt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med förslag om ett effektivt system så att återplantering, gallring och röjning sker på ett tillfredsställande sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att biotopskydd skall kunna införas på arealer upp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagändringar rörande tätortsnära skogar så att natur- och rekreationsvärden bevaras och/eller utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla verksamhet som ger fler gröna jobb i skogsmiljöer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är angeläget att verksamhet som syftar till att utveckla bättre metoder för att motverka försurning kan fortgå och inte hotas av medelsbrist. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och skall få i uppdrag att återkomma med förslag om hur inslaget av lövträd i skog skall öka där så är möjligt i kombination med ökande rovdjursstammar. Den svenska skogen är för landets invånare en omistlig källa till många nyttigheter och upplevelser. Även för besökare från andra länder är svensk skog ett alltmer välbesökt rekreationsmål. Produkter från svensk skog har i många århundraden stått för en stor del av landets ekonomiska bas. är export av svenska skogsprodukter en stor inkomstkälla för landet av den totala exporten är skogsindustriprodukter. Eftersom skogsprodukter är förnybara och miljövänliga, förutsatt att produktionsprocesserna är kretsloppsanpassade, ser en alltmer miljöanpassad skogsindustri som en fortsatt viktig framtida sektor. Skogsbruk baserat på framtidens krav kommer även fortsättningsvis att vara lönsam för såväl mindre skogsägare som större internationella skogsindustrikoncerner. Trycket på skogen och skogsmarken ökar. Ett flertal samhällsförändringar gör att skogsmark och de produkter som skog i vid mening kan producera efterfrågas i allt ökande grad. Följande förändringar kan skönjas: Efterfrågan på trä som råmaterial och produkt efterfrågas alltmer eftersom det är ett material som har många goda egenskaper. Det är också ett material som är förnybart och som upplevs som naturligt av många människor. Modern forskning har också vidgat möjligheterna att använda träprodukter, exempelvis trälimbalkar med hög hållfasthet och förbättrade brandegenskaper i träkonstruktioner, som gör att vi nu tillåter flervåningshus att byggas i . Det nationella programmet för ökad träanvändning som beslutat om, är ett uttryck för viljan att bredda bruket av trävaror. Högre standard har ökat efterfrågan på pappersprodukter i många länder som exporterar till. Utvecklingen av IT-teknik har inte minskat behovet av papper det papperslösa samhället lyser allt starkare med sin frånvaro. Den ökande återvinningsgraden av en del pappersfraktioner kompenserar inte den ökande efterfrågan. En mycket stark ökad efterfrågan av fönybara energislag. Av skog kan man göra olika sorters biobränslen från den klassiska vedträet till högkoncentrerade specialpellets med hög förbränningsgrad per kilo. Biobränsle kan tas ut ur skogen från första gallringen av ungskog till tillvaratagande av hyggesrester vid slutavverkning. Behovet av att uppfylla miljömålen. Framför allt är det miljömålen som rör den biologiska mångfalden som påverkar skogen. I de svenska skogarna finns tusentals arter som är akut hotade eller försvunna från sitt naturliga utbredningsområde. Det finns arter som kräver stora arealer eller en speciell skötsel av skogen för att överleva. Miljömålet som rör klimatet har speciell bäring på skogspolitiken av två skäl. Dels kan man binda klimatgasen koldioxid i träprodukter, dels kan man i vissa fall binda koldioxid i växande skog och skogsmark. Ökande brister i skogsskötseln och återplanteringen visar att det avreglerade skogsbruket med större ansvar och frihet för skogsägarna inte fungerar tillfredsställande. Andra näringar än skogsindustri som är beroende av skog av en viss kvalitet blir i vissa regioner allt viktigare både ekonomiskt och ekologiskt. Det handlar bl.a. om turistindustrin och upplevelseindustrin. Ett gistet gammalt träd kan plötsligt få ett större värde som turistmål och värd för sällsynta arter än som traditionellt virke vid en avverkning. Skogens fritids- och sociala värde ökar. En av de vanligaste fritidssysselsättningarna i är att vistas i skog och mark, ofta i den skog som ligger nära hemmet. Värdet av detta har ökat inte minst mot bakgrund av den ökande ohälsan och stressen i dagens tidspressade, komplexa samhälle. Det är också viktigt att väcka intresset för skogens kvaliteter hos grupper som är ovana vid att vistas i skogen, t.ex. invandrargrupper. Det finns många kulturvärden i våra skogar som i många fall är dolda eller bortglömda. De svenska skogarna är till kulturskogar påverkade av människan. Detta har bland annat efterlämnat värdefulla historiska lämningar som bör skyddas på ett mer aktivt sätt än vad som sker . Att på detta sätt bevara och öka kunskapen om människors förfäder och bakgrund är ett viktigt steg i processen att förbättra hälsan för den stressade och alienerade moderna människan. har också ett internationellt ansvar att bevara och sköta skogsbiotoper eftersom det pågår en internationell utarmning och minskning av skogsmiljöer. Detta internationella ansvar uttrycks bl.a. i konventionen om biologisk mångfald (UNCED 1993). och påverkar den svenska skogsindustrin och svensk skogspolitik. Av LBU-medlen (EU:s stöd till landsbygdsutveckling) går till skogsbruk. Är det en rimlig fördelning? Det statliga ägandet av skogsmark är omfattande. Det är dock oklart hur staten ska agera som ägare. Det finns fall där staten som skogsägare agerat på ett sätt som strider mot målen inom skogspolitiken. Alla dessa förändringar och frågetecken gör att det ställs andra krav på svensk skogspolitik än när svensk skogspolitik senast reviderades. Trots ett antal utredningar kring svenska skogen förmår inte regeringen presentera konkreta förslag och en samlad skogspolitik utan presenterar en skrivelse som till sin natur är ganska innehållslös. anser att svensk skogspolitik bör ses över utifrån ovanstående punkter. Utvärderingen bör vara oberoende men samordnas med och så skogspolitikens mål för miljö och produktion behandlas på ett likställt sätt. Detta bör ge regeringen till känna. Det är brister i återplanteringen. av den föryngringsavverkade arealen uppfyller skogsvårdslagens krav. Detta är en klar försämring jämfört med tidigare då av arealen var godkänd. När det gäller röjning och gallring finns även här stora brister. När det gäller röjning bedöms röjningsbehovet vara , nu röjs ca . Arealen skog som kan anses ha ett akut gallringsbehov har också ökat och är ca . Detta är naturligtvis synnerligen alarmerande eftersom det hotar skogens tillväxt. Därmed försvåras möjligheterna att uppfylla alla de krav som ställs på en modern skogspolitik. Till detta ska läggas att även om miljöhänsynen i skogsbruket förbättrats så finns det fortfarande stora brister. Detta kan bl.a. avhjälpas med ökad rådgivning, utbildning och information till skogsägarna och entreprenörerna. Problemet är dock att anslagen till skogsstyrelsernas rådgivning och lagtillsyn har minskat. Myndighetsverksamheten har minskat . Detta problem späds på av det faktum att antalet skogsägare har ökat och att många av de nya skogsägarna har ingen eller ringa erfarenhet av skogsskötsel. Vi ser det som viktigt att skogsvårdsstyrelserna ökar kontakterna med skogsägarna för att komma tillrätta med de brister som redovisats ovan. Vi bedömer att det behövs för att täcka behoven. Vi anser också att näringen själv i princip ska stå för kostnaden eftersom man får igen det i form av högre avkastning. Det finns olika metoder att åstadkomma detta på: Skogsvårdsavgift på skogsbruksvärdet, t.ex. skulle en promille ge ca , avgift på avverkade volymer, en ökning av skogsbrukets andel av landsbygdsutvecklingsmedlen (LBU), att lägga en avgift på avverkningsanmälan/tillstånd, då per objekt skulle ge . Ytterligare en variant är att använda medel till ett statligt stödsystem till skogsägaren. Skogsägaren skulle då få direkta stöd till återplantering, röjning och första gallringsåtgärder. Man kan naturligtvis kombinera metoderna. Ökad rådgivning etc kan också kombineras med någon form av återinförande av gallrings- och röjningsplikt. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag om ett effektivt system så att återplantering, gallring och röjning sker på ett tillfredsställande sätt. bör systemet träda i funktion. Detta bör ge regeringen till känna. Ökade möjligheter till biotopskydd och naturvårdsavtal En verksamhet som fungerar och utvidgats är biotopskydd och naturvårdsavtal med skogs- och markägare som vill göra en aktiv insats för att bevara landets mångfald. Biotopskydd rör små arealer upp till . Naturvårdsavtal är oberoende av storlek och kan handla om arealer på 10-tals hektar. Men de medel som finns räcker inte. Ett annat problem är att skyddsvärda områden med en areal på mellan 5 och faller mellan de skyddsformer som i praktiken finns . Biotopskydd är för små arealer och naturreservat inrättas i huvudsak på större områden. I en gemensam rapport från och föreslås det att biotopskydd ska kunna gälla större arealer. Vi föreslår att biotopskydd ska kunna införas på arealer upp till . Detta bör ge regeringen till känna. Tätortsnära skogar ska betraktas från en mångfald av aspekter Som vi har konstaterat är många tätortsnära skogar av stor betydelse för hälsan och människors välbefinnande. Denna betydelse har dock inte ännu slagit igenom i skogspolitiken. Bland de tydligaste exemplen på detta finns skogar i t.ex. som har mer än en miljon besökare , men ändå anses det att skogen ska skötas enbart utifrån skogsvårdslagen och virkesproduktionsmålet. Vi föreslår att en författningsändring sker såsom har föreslagit, så att avverkningar ska kunna ske på ett sådant sätt att naturvärden m.m. bevaras eller utvecklas. Det bör också ske förändringar i berörd lagstiftning så att skogsägare åläggs ett informations- och samrådsförfarande gentemot permanent- och fritidsboende, friluftsorganisationer, m.fl. när större avverkningar ska ske i välbesökta tätortsnära skogar. Lagändringar rörande tätortsnära skogar bör ske så att natur- och rekreationsvärden bevaras och/eller utveckla. Detta bör ge regeringen till känna. finns det en utvecklad verksamhet inom skogssektorn som kan kallas gröna jobb. Det är ett samarbete mellan skogsvårdsstyrelserna och länsarbetsnämnderna. Ofta engageras arbetssökande och andra människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden i glesbygd. För natur- och kulturmiljövården innebär insatserna ett viktigt tillskott till otillräckliga ordinarie medel. är det i praktiken den enda möjligheten att få de aktuella åtgärderna utförda. Att kombinera resurser från olika politikområden ger påtagliga och konkreta synergieffekter. har redovisat flera förslag på verksamheter som kan bidra till att skogens och naturmiljöns centrala roll i ett uthålligt samhälle kan tas till vara, bl.a. miljömätning av skogsmark, biologiska data för landskapsanalyser och uppföljning samt vård av naturvårdsobjekt och kulturmiljöer. Arbetstillfällen av detta slag ger ett nettotillskott av sysselsättning. Det pågår också pilotprojekt i samarbetet med försäkringskassorna rörande arbetslivsinriktad rehabilitering i skogsmiljöer vilket visar goda resultat. Slutsatsen är att denna typ av åtgärder inom skog, natur och kultur innehåller särskilda kvaliteter som motiverar en fortsatt och utökad verksamhet. Verksamhet som ger fler gröna jobb i skogsmiljöer ska utvecklas. Detta bör ge regeringen till känna. Aktiva insatser mot försurningsskador Försurning av vattendrag och skogsmark har pågått . De försurande utsläppen är nu på väg att minska. är dock nedfallet och belastningen alltför hög i Sydvästra . Effekten av försurningen ligger också kvar mycket länge efter det att nedfallet upphört. Vissa typer av skogsbruk har också en försurande inverkan på marken. Det gäller framför allt när man även tar redan på och bortför grot kvistar, grenar, etc. Försurningen minskar markens produktionsförmåga och minskar drastiskt den biologiska mångfalden. Det har pågått kalkning av sjöar och vattendrag. Det har dock varit frågan om akuta insatser med grova metoder där effekterna på de komplicerade ekologiska och geologiska systemen särskilt på lite varit osäker. Olika jordarter, biotoper och vattendrag reagerar olika på de nuvarande kalkningsåtgärderna. Ska både miljömål och skogens produktionsförmåga upprätthållas behövs förfinade metoder för att motverka försurningseffekterna. och berörda länsstyrelser bedriver försöksverksamhet med bl.a. askåterföring från biobränsleanläggningar. Man försöker i denna verksamhet hitta mer subtila och hållbara metoder att återföra näringsämnen som motverkar försurningen och bidrar till att upprätthålla den naturliga pH-balansen och därmed den ekologiska balansen. Verksamheten syftar också till att öka näringskompensationen efter skörd samt att anpassa skötselmetoder för att uppnå bättre vattenkvalitet och uthållig skogsproduktion. Brist på medel hotar denna verksamhet. Sett med utgångspunkt från både skogens produktions- och miljömål är det viktigt att denna verksamhet utvecklas. Det är angeläget att verksamhet som syftar till att utveckla bättre metoder för att motverka försurning kan fortgå och inte hotas av medelsbrist. Detta bör ge regeringen till känna. Kombinera ökat lövträdsinslag med rovdjurspolitik I ännu en fråga sammanfaller produktions- och miljömålet, nämligen behovet av att öka lövträdsinslaget i de svenska skogarna. Mer lövträd och mer varierad skog betyder ökad biologisk mångfald och bättre förutsättningar att bibehålla den. Innan industriskogsbruket slog igenom innehöll skogarna mer lövträd. Till detta kommer att lövträd hämmas kraftigt av betande växtätare såsom älg, rådjur och hare. Individantalet hos dessa arter hölls tidigare nere på lägre nivåer av rovdjuren som endast är en bråkdel av vad som fanns . Det går följaktligen utmärkt att i många områden kombinera ett ökat lövträdsinslag med en restaurering av våra rovdjursstammar. Ur produktionssynpunkt är det värdefullt om lövträdens andel ökar eftersom vissa lövträdsvirkessorter är mer värdefulla än barrträdsvirke. Det är också så på många marker att den totala virkesproduktionen är högre i ett blandat bestånd än i ett bestånd som enbart består av en eller två trädarter. Den ökande efterfrågan på specialvirke, olika typer av biobränslen, inredningsvirke etc bäddar för en fortsatt ökad efterfrågan på lövträd. och bör få i uppdrag att återkomma med förslag om hur inslaget av lövträd ska öka där så är möjligt i kombination med ökande rovdjursstammar. Detta bör ge regeringen till känna.