mot · GS02K431 · 2004-09-22 00:00:00 — För oss liberaler är de främsta målen med samarbetet inom den europeiska unionen (EU) fred, frihet och demokrati. EU är det viktigaste verktyget för att finna lösningar på sådana problem som vi har gemensamt i . Utöver en stabil fred mellan tidigare fiender, har vi européer EU och dess föregångare att tacka för en rad framgångar. Gränser mellan människor och länder har rivits. Grunden har lagts för en dynamisk ekonomi. Ett genuint och brett ekologiskt ansvarstagande växer sig allt starkare. liberalernas vision för är en kontinent som ger alla människor nya möjligheter. Den enskilda människans livschanser bygger på personliga valmöjligheter och på förankringar i olika gemenskaper. Politikens uppgift är att skapa goda villkor och spelregler för samverkan människor och gemenskaper emellan, och för att därmed ge individen frihet att växa. Visionen om individens frihet och möjligheter är grunden till att vi liberaler ser EU-samarbetet som en ödesfråga för länder och deras medborgare. 1994 blev fullvärdig medlem i EU-samarbetet. med socialdemokratiskt styre ser vi ett som i allt högre grad ställer sig utanför det europeiska samarbetet. har åter blivit en randstat som sagt nej till det gemensamma valutasamarbetet och som säger nej till fler gemensamma lösningar på gemensamma problem. Socialdemokraterna har misslyckats med att förankra det europeiska projektet hos det svenska folket. Till följd av detta har EU-negativismen växt sig allt starkare. länder - till och med de största - är för små för att på egen hand klara de utmaningar som folk står inför. Dit hör den växande brottsligheten. Dit hör klimatförändringarna. Dit hör behovet av att ytterligare stärka sin konkurrenskraft i globaliseringens tid. Och inte minst de allt större kraven på ett enat agerande utanför unionens eget territorium för att motverka krigsrisker, förtryck och terrorism. För att skall vara pådrivande i arbetet för att möta dessa utmaningar, behövs förändring. En liberal Europapolitik driver utvecklingen mot ett som fullt ut samarbetar på samma sätt som andra länder i , som fullt ut är medlem i det gemensamma valutasamarbetet, som driver på för ökat samarbete istället för att fungera som en bromskloss och som deltar i den europeiska debatten. För svenska liberaler är de främsta målen med samarbetet inom Europeiska unionen fred, frihet, demokrati och ekonomiskt välstånd. Många av de problem och utmaningar som de svenska och europeiska samhällena möter är till sin natur internationella. Lösningarna på de gränsöverskridande utmaningarna finns i tätare samarbete över nationsgränserna. trädde tio nya medlemsländer in i unionen. De nya ländernas medlemskap förverkligas nu på plats och i praktiken. Demokratin och rättsstatens principer och institutioner liksom respekt för mänskliga rättigheter ska hävdas i alla medlemsländer. Ekonomierna skall präglas av näringsfrihet, stabilitet, frihet från korruption, och god företagsstyrning. Allt detta innebär utmaningar och träget vardagsarbete . EU:s fortsatta utvidgning gäller närmast och samt i ett längre perspektiv och . EU är dock öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål, och som ligger helt eller delvis i . ingår förhoppningsvis, efter att ha genomfört nödvändiga reformer, i kretsen. Nära samarbete med medlemsperspektiv bör utformas för länder som , och . Demokrati och legitimitet. EU-samarbetet och EU:s institutioner måste öka sin demokratiska legitimitet hos unionens medborgare. Öppenheten och insynen behöver förbättras, liksom möjligheterna för medborgarna att få direkt inflytande. Ett starkare politiskt ledarskap beträffande EU-frågorna krävs i . Lika klandervärt som det är att vara okunnig om FN bör det bli beträffande EU. EU:s nya författning. presenterade det europeiska framtidskonventet sitt förslag till författning. Det var ett stort steg i den europeiska unionens historia. har stora institutionella förändringar diskuterats brett och öppet i hela och därigenom möjliggjort en folklig diskussion och förankring. På det stora hela är författningen, och metoden den kom till på, ett stort demokratiskt framsteg inom EU. För att den ska träda i kraft krävs att den ratificeras i alla länder. arbete med EU-frågor måste förbättras. bör skapa bättre insyn och driva en öppet utövad kontrollmakt i EU-frågor och därigenom ge sitt bidrag för att höja kunskapen och legitimiteten hos medborgarna beträffande Europasamarbetet. , som utövar den parlamentariska kontrollen över regeringens ställningstaganden i EU-samarbetet, och som regeringen ska informera om alla frågor inför ministerrådsmöten och toppmöten, bör som grundregel hålla sina sammanträden öppna för medier och allmänhet. fackutskott bör involveras tidigare i beslutsprocessen när det gäller arbetet med EU-frågor. bör på olika sätt öka inslaget av EU-aspekter i debatter och offentliga utfrågningar. Svenska Europaparlamentariker bör kunna delta i vissa riksdagsdebatter och därigenom tillföra kunskap och europeiska perspektiv. Gemensam handels- och jordbrukspolitik. riskeras hela det globala multilaterala regelsystemet för världshandeln i WTO av EU och jordbruksprotektionism. En avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken i EU skulle på ett kraftfullt sätt kunna bidra till förbättringar för stora delar av världens fattiga landsbygdsbefolkning, men även för konsumenterna i EU. års utveckling med delvis höjda handelshinder mot länder utanför EU:s närområde - inte minst - bör vändas. EU kan framför allt göra insatser när det gäller lägre handelshinder för import till i-länderna av jordbruksprodukter och enklare industrivaror samt nedmontering av EU:s och omfattande system av s.k. antidumpningsåtgärder. Att eliminera EU:s exportsubventioner på jordbruksprodukter är bara början av ett sådant reformarbete. EU:s jordbrukspolitik måste fokusera på konsumenternas behov av säkrare, bättre och billigare livsmedel. Det innebär liberalisering och avreglering inom unionen och inte enbart nedmontering av yttre gränshinder. Gemensam inre marknad. Den inre marknaden ska vårdas genom en stark konkurrensmyndighet, domstol och tydliga regler för rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Konkurrenspolitikens mål och kriterier behöver moderniseras. Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. EU måste tala med en röst i utrikespolitiken. EU ska i praktiken leda och ansvara för att målen om fred, frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och effektiv terroristbekämpning kan upprätthållas även i det egna närområdet. EU ska dock inte utveckla något med Nato parallellt eller konkurrerande försvar. bör ingå i Nato . Den transatlantiska länken bör vårdas och stärkas och ska även fortsättningsvis vara en grundbult i och säkerhetspolitik. Det övergripande målet för det gemensamma biståndet ska vara demokrati. Den gemensamma flyktingpolitiken måste bli mer human . Tyvärr är strömningarna i motsatta. Asylrätten ska värnas inom ramen för en gemensam flyktingpolitik med minimiregler. Den gemensamma flyktingpolitiken ska bl.a. motverka överströmningseffekter mellan länderna. EU måste driva på arbetet med att utveckla samarbetet avseende brottsbekämpning, särskilt beträffande narkotika och slavhandel med kvinnor och barn. Låt Europol utvecklas mot en "federal polis" - ett europeiskt FBI med utökade resurser. Effektivisera samarbetet inom EU:s åklagarsamarbete Eurojust. Målet ska vara att EU ska bli världens bästa miljöorganisation. En gemensam miniminivå på koldioxidskatt bör införas för att reducera utsläppen och minska växthuseffekten. EU bör vidareutveckla system för handel med utsläppsrätter. Skatter på utsläpp och handel med utsläppsrätter bör dessutom samordnas. Kemikalielagstiftningen, REACH, måste drivas igenom. Alkohol, tobak och narkotika. Att införa en mer tillåtande narkotikapolitik är inte förhandlingsbart. Det krävs intensivt arbete för att föra ut narkotikastrategi i . Vi förespråkar en generell sänkning av EU-införselkvoterna för alkohol, och att varje medlemsstat, inkluderat , ska ha möjlighet att självt bestämma sin egen kvot. Tobak bör omgående elimineras från EU:s gemensamma jordbrukspolitik och alla stöd till tobaksproduktion tas bort. 4.2Mer information och debatt588 7Låt EU bli ännu större592 15Sysselsättning och sociala frågor601 16Krav på försörjning för EU-medborgare som flyttar601 17Reformera jordbrukspolitiken och regionalpolitiken602 18.1Bekämpa slavhandel med kvinnor och barn603 21Narkotika, tobak och alkohol607 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka EU:s legitimitet och förtroende hos unionens medborgare, samt åtgärder för ökad öppenhet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att grundregeln bör vara att sammanträden skall vara öppna för allmänhet och medier. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att fackutskotten involveras på ett tidigt stadium i arbetet med EU-frågor som rör det egna sakområdet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska EU-parlamentariker bör ges möjlighet att delta i vissa debatter i riksdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall vara öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål, ligger helt eller delvis i och som uppfyller de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap som EU slagit fast.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökad solidaritet och öppenhet gentemot omvärlden genom den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s bistånd och demokrati.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av en gemensam utrikespolitik och vikten av att EU talar med en röst i utrikespolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka den transatlantiska länken och EU:s samarbete med Nato.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den europeiska grannskapspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försörjningskrav för den som flyttar till eller ett annat EU-land.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ompröva sin inställning till tjänstehandelsdirektivet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om världshandeln och åtgärder för att liberalisera och avreglera den gemensamma handels- och jordbrukspolitiken.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra och effektivisera kampen mot internationell brottslighet, inte minst slavhandel med kvinnor och barn.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för en bättre och effektivare miljöpolitik samt livsmedelssäkerhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder på områdena narkotika, alkohol och tobak.6 1Yrkandena 5 och 7-10 hänvisade till UU. 2Yrkandena 6 och 12 hänvisade till SfU. 3Yrkandena 11, 13 och 14 hänvisade till NU. 4Yrkande 15 hänvisat till JuU. 5Yrkande 16 hänvisat till MJU. 6Yrkande 17 hänvisat till SoU. Det europeiska projektet är i alla avseenden unikt och har inga modeller eller ramar att följa. har samarbetet tagit flera steg i federal riktning - inrättandet av en gemensam valuta, en mer gemensam utrikes- och säkerhetspolitik och ett närmare samarbete på inrikesområdet och det rättsliga området. Denna utveckling har sin grund i de faktorer som en gång gav upphov till EU och som i stora delar är och troligen länge framöver kommer att vara drivande i EU-integrationen: gränsöverskridande problem som kräver gränsöverskridande lösningar och institutioner då nationalstatens organisation är otillräcklig för att klara medborgarnas säkerhet, välstånd och miljö. är regioner, kommuner, städer och den egna nära omgivningen för de flesta människor den primära källan för identifikation. Vi liberaler menar att det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen inte får stå i motsats till varandra, utan bör ses som komplement. Nationalstaterna har haft en viktig - men också katastrofal - roll i konfliktfyllda historia. Inom ramen för nationalstaten har demokratin, marknadsekonomin och välfärdsstaten kunnat utvecklas. Men nationalstaternas konsolidering har också lett till rivalitet, krig, konflikt och etniska motsättningar. I takt med internationaliseringen förändras särskilt den europeiska nationalstatens roll. Den utmanas underifrån av starkare lokala och regionala folkligt förankrade organ, från sidan av gränsöverskridande samarbete med andra stater och uppifrån av internationella organisationer. Det är därför en stor utmaning att finna nya former för deltagande och demokratisk maktutövning på global nivå. EU är ett unikt exempel på en delvis överstatlig demokrati, en demokrati som inte på något sätt är färdig eller fullkomlig utan söker nya former. Kraven på en bättre fungerande demokrati inom EU måste kunna förenas med en ökad effektivitet i EU:s arbete. EU måste öka sin legitimitet och sin acceptans hos medborgare. Inte minst det låga deltagandet i Europaparlamentsvalen och nej-segern i den svenska eurofolkomröstningen vittnar om detta. 4.2Mer information och debatt Fundamentalt för att öka EU:s legitimitet och demokratiska förankring är information och debatt. Det finns ett stort behov av arenor för Europadebatt såväl i som i EU. Ett skäl till EU-skepsisen i är att partier, i första hand de som är splittrade internt i Europafrågan, brustit i att förklara varför EU alls finns, vad länderna gör i EU-samarbetet och varför bör vara med. Det har saknats en svensk debatt om varför EU är viktigt för . Myter om EU får stå oemotsagda, vilket skapat misstro och avståndstagande mot det europeiska samarbetet. Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna enbart utifrån en snäv nationell nyttosynpunkt istället för att diskuteras utifrån gemensamma europeiska intressen och värderingar. För att EU på detta vis ska bli "inrikespolitik", krävs i denna fråga ett tydligt ledarskap från regeringen. Ett ledarskap som saknas allt sedan Socialdemokraterna tog makten och blev medlem i den europeiska gemenskapen. Alla beslutsfattare i måste anstränga sig mer för att sätta sig in i Europapolitikens betydelse och möjligheter för den egna verksamheten och därmed göra EU mer vardaglig. Politiker som arbetar med EU-frågor har en mycket viktig uppgift att sprida arbetet till andra, att öka kunskapen om Europasamarbetet och i driva på en diskussion om Europafrågor. Behovet av öppenhet, seminarier, utbildningar och forskning är fortfarande stort. Folkbildning om Europafrågor bör drivas kontinuerligt. Dock ställer sig negativt till den s.k. EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet vad gäller EU-projekt och EU-frågor. Förslaget innebär att en ny myndighet ska ta ansvaret för spridningen av EU-information. Folkpartietmotsätter sig att en ny bestående myndighet för att fördela ekonomiskt stöd till organisationer för EU-information inrättas. Genuint engagemang och debatt kan inte och ska inte styras av myndigheter. Att skapa en ny myndighet är att ge alibi åt de politiker som inte tar sitt ansvar och debatterar Europafrågor. är organ för kontroll av, och samråd med, regeringen i EU- frågor. höll ett öppet sammanträde för allmänhet och medier, där statsminister redogjorde för regeringens hållning inför i . sammanträden bör som grundregel ha öppenhet för medier och allmänhet. Det ger ökad kunskap och därmed ökad legitimitet för EU-arbete. fackutskott är i många fall för lite engagerade i EU-frågor. De bör ägna mer tid och resurser till att informera sig om aktuella EU-frågor på sitt område, aktuell Europadebatt och sist men inte minst och myndigheters diskussioner, hållningar och formella förhandlingspositioner i EU-sammanhang. Att roll i EU-arbetet måste stärkas och att utskotten involveras tidigt i EU-processerna, slogs fast i en rapport från referensgrupp för EU-frågor. I rapporten föreslås bland annat att grön- och vitböcker tydligare integreras i vanliga arbetsformer och att utskotten kan föreslå kammaren att debatt med anledning av dessa hålls. delar denna inställning. Vad gäller frågan om var det slutliga samrådet i EU-frågor ska ligga föreslår att det fortsatt ska hanteras i samt att det slutliga förhandlingsmandatet ska ges där. Ett steg för att öka kopplingen mellan den svenska och den europeiska politiken vore att ge Europaparlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering i det nationella parlamentet. På så sätt skulle EU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig och EU föras närmare medborgarna. I har de holländska Europaparlamentarikerna möjlighet att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Vi anser att de svenska Europaparlamentarikerna bör ges en sådan möjlighet i den svenska . presenterade det europeiska framtidskonventet sitt förslag till författning. Det var ett stort steg i den europeiska unionens historia. har stora institutionella förändringar diskuterats brett och öppet i hela och därigenom möjliggjort en folklig diskussion och förankring. Konventets arbete var långt ifrån de slutna toppmötenas kompromisser och kohandlande, vilka brukar föregripa ett nytt fördrag. Därigenom var konventet som metod en stor demokratisk framgång som bör tillämpas även vid framtida stora institutionella förändringar. På Europeiska rådets möte lyckades EU:s stats- och regeringschefer enas om ett förslag till ny författning. någonsin har EU fått en författning. Tusentals sidor lagtext, olika traktatstexter och en oändlig samling svårgenomtränglig materia har ersatts med ett och samma dokument som är lättläst och tydligt. var det första svenska parti som förespråkade en europeisk författning så vi är naturligtvis glada och stolta över att en sådan nu finns. På det stora hela stöder vi det liggande förslaget. Det gör EU tydligare och öppnare genom att det blir klarare vem som gör vad. Öppenheten skrivs in som princip och ministerrådet görs öppet när det lagstiftar. Detta är krav som länge drivit. Medborgaren ställs i centrum på ett nytt sätt genom att författningen innehåller en rättighetskatalog. Närhetsprincipen stärks, liksom EU:s beslutsförmåga. De nationella parlamenten får större inflytande över EU-politiken och involveras i nästan all EU-lagstiftning, inte minst den orättfärdiga jordbrukspolitiken. Detta ökar väsentligt förutsättningarna för att reformera CAP. Sist men inte minst är det faktum att EU har en samlad författning, tillgänglig och ganska kortfattad, ett stort steg framåt. Men vi är inte okritiska till författningen. Vi beklagar att inte kompetensfördelningen gjorts tydligare och mer avgränsad. Om ett utvidgat EU med snart 30 medlemmar ska kunna fungera måste EU-samarbetet koncentrera sig på de genuint gränsöverskridande frågorna. Vi hade velat se ett federalt där besluten fattas så nära den enskilde som möjligt. Även om författningen är ett steg framåt, är EU fortfarande allt för klåfingrigt. Vi beklagar också att det inte varit möjligt att ytterligare stärka den gemensamma utrikespolitiken. Endast om EU talar med en klar och konsekvent röst kan vi spela någon roll på den internationella scenen. Då krävs majoritetsbeslut inom stora delar av utrikespolitiken. Vi beklagar därför att regeringarna inte velat gå tillräckligt långt på detta område. Vi är också kritiska till att ministerrådet ska ledas av en permanent ordförande/president. Enligt vår uppfattning stärker det förslaget de stora ländernas redan starka ställning i samarbetet. Det stärker ministerrådet, det vill säga den institution i det europeiska samarbetet som av många förknippas med slutenhet och uppgörelser utan normal medborgerlig insyn och under bara indirekt folkvald kontroll. Inriktningen i det konstitutionella reformarbetet bör vara den motsatta. De organ och institutioner inom EU som står för öppenhet och möjlighet till demokratiskt ansvarsutkrävande bör istället stärkas. Det gäller inte minst . Vi hade hellre velat se denna post i kommissionen eftersom kommissionen är en garant för att alla länders intressen respekteras och att inte inrikespolitik i några länder paralyserar det europeiska beslutsfattandet. På det stora hela är dock författningen, och metoden den kom till på, ett stort demokratiskt framsteg inom EU. För att den ska träda i kraft krävs att den ratificeras i alla länder. Flera länder kommer att hålla folkomröstning. anser inte att vi ska folkomrösta i eftersom författningen inte innebär någon avgörande förändring av EU-samarbetet, men ser fram emot en folkbildningskampanj. Under ordförandeskap, , antogs nya offentlighetsregler. Liberalerna i spelade en viktig roll i processen. Ett viktigt steg i riktning mot ökad öppenhet och tillgänglighet togs därmed. Men ännu återstår en rad problem. Känsliga handlingar som hemligstämplats, exempelvis med hänvisning till allmän säkerhet eller internationella relationer, kan undantas från offentlighetsprincipen och behöver inte diarieföras. Författaren till ett känsligt dokument är den som beslutar om det får lämnas ut. Detta är regler som står i strid med den princip som finns i . Vi liberaler menar att det bland annat är genom ökad öppenhet och insyn som medborgarnas förtroende för unionen kan vinnas. För att säkra öppenheten i EU:s institutioner bör strävan vara att införa en offentlighetsprincip av den modell som används i . Insyn och ett gott agerande gentemot medborgarna måste vara ledstjärnor för EU:s institutioner. Öppenhet bör vara regel, sekretess undantag, i stället för tvärtom. Meddelarfriheten ska garanteras. Möjligheten för allmänheten att få tillträde till offentliga möten i parlamentets och rådets byggnader måste förbättras. På det nationella planet bör upprätthålla vår hittillsvarande tolkning av offentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument ska följa svenska lagar och rättspraxis när det gäller offentligheten, oavsett hur en handling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganen bestrider vår rätt att tillämpa offentlighetsprincipen ska vi strida i för vår öppenhet. Vi liberaler ser ocksåöppenhet som den mest effektiva åtgärden mot korruption och oegentligheter. 7Låt EU bli ännu större trädde tio nya medlemsländer in som fullvärdiga medlemmar i den europeiska unionen. Utvidgningen är av fundamental betydelse för hela regionens ekonomiska stabilitet, tillväxt och framtida välstånd. All erfarenhet säger att stabila rättsliga och andra institutioner i kombination med vidgade marknader ger stora ekonomiska vinster. Det innebär att nya affärsmöjligheter öppnas för såväl exportörer som importörer. Ett EU som innefattar i princip hela kontinenten skapar en dynamisk marknad. Det innebär naturligtvis krav på omställningar inte minst i de gamla EU-länderna. Vi liberaler vill att EU ska vara öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål och som helt eller delvis ligger i . Även om det kan ta innan länder som och kan bli fullvärdiga medlemmar är det viktigt att denna princip, med sin grund i , hålls levande och öppen. Länder som vill träda in i EU måste, givetvis, uppfylla de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap som EU slagit fast. Detta innebär krav på institutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, krav på fungerande marknadsekonomi, liksom förmåga att överta och följa . presenteras kommissionens rapport angående möjligheter att påbörja förhandlingar om ett EU-medlemskap. Det slutliga beslutet tas sedan av på toppmötet . Vi vänder oss starkt emot de krafter som motsätter sig turkiskt medlemskap i på grund av att är ett muslimskt land.