mot · GS02Bo308 · 2004-10-04 00:00:00 — kan fritidsodlingen bidra med att arter som inte hör hemma naturligt i så som mördarsniglar och jättebjörnloka sprida sig okontrollerat. Det är uppenbart att bostadspolitiken har en stor betydelse för området som rör återvinning och sophantering. utvecklar djupare sin syn pååtervinning och sophantering i sin miljömotion "En liberal miljöpolitik för hållbar utveckling". Speciellt viktigt inom bostadsektorn är planeringen och utformningen av bostäder som gynnar källsortering samt återvinning av byggmaterial. vänder sig dock mot den tillfälliga skattelättnad som regeringen föreslår för investeringar för källsortering i flerfamiljsfastigheter. Denna typ av tillfällig stimulans orsakar bara en ryckig politik där investeringar inte sker på det mest optimala sättet. Det är betydligt viktigare att ha en långsiktig styrning för ökad källsortering. anser t.ex. att skatt på deponi och förbränning av osorterat avfall är bättre metoder. syn på miljömålet God bebyggd miljö har som ett av sina övergripande miljömål målet God bebyggd miljö. Detta är ett viktigt mål som berör både inomhusmiljö och yttre miljö. Det är viktigt att detta mål skall gälla hela landet och inte bara stad och tätort. Det är olyckligt att det finns flera delmål som begränsat sig till att i huvudsak gälla tätorterna. Även om problembilden framför allt när det gäller yttre miljö troligen är större i många tätorter än på landsbygden finns det all anledning att inkludera också landsbygden och landsbygdens yttre miljö i arbetet. Det finns tio delmål inom miljömålet God bebyggd miljö. Delmål 1: Planering ska fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden ska tas till vara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, hur energianvändningen ska effektiviseras, hur förnybara energiresurser ska tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft ska främjas. anser att det är viktigt att detta delmål inte automatiskt skall innebära en förtätning av boendet. En förtätning gynnar i och för sig transportsystemen men missgynnar flera andra delar i vad människor upplever som goda boendemiljöer. Det måste vara individernas definition på vad de anser vara god boendemiljö som styr om samhället går mot en förtätning av tätorterna. Det är också så att situationen i landet är mycket olika och medan en förtätning säkert ses positivt i vissa områden har den ringa eller till och med negativ verkan i andra områden. I det arbetet måste därför även beaktas hur man får en bra infrastruktur även om utglesningen av tätorterna fortsätter. anser att delmålet framför allt bör ta fasta på en utfasning av användningen av fossila bränslen för transportsektorn. Det vill säga att fokus inte bara kan vara på minskad bilanvändning och resurssnåla transporter utan även på möjligheten till användningen av alternativa drivmedel. Biologisk mångfald och grön- och vattenområden i tätorter behöver utvecklas. Här är det viktigt så som t.ex. framhållit att man får bättre sammanhållande planeringssystem av grönytor och vattenområden. vill påpeka att detta inte bara gäller tätorter utan också landsbygden och vill se en bredare syn på detta delmål som inkluderar framför allt tätortsnära landsbygd. Vi vill också peka på att detta är ett av de delmål som kan befinna sig i konflikt med diskussioner kring förtätningen av tätorten. Det är viktigt att i delmålet Ändamålsenlig bebyggelse förutom trafikplanering och behovet av bättre kollektivtrafik ta upp frågor som berör säkerhet. Detta berör när det gäller miljömålen i första hand byggnaders fysiska säkerhet t.ex. skydd mot översvämningar. De senaste årens ständiga översvämningsproblem tyder på att dessa frågor inte i tillräcklig utsträckning varit en del av samhällsplaneringen. Vi vill också här som tidigare påpeka betydelsen av stadsplaneringen för trygga miljöer när det gäller skydd för människor mot brott. Delmål 2: Skydd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (2010) Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen ska vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. ska av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Kulturhistoriska och estetiska värden tas tillvara och förstärks. Det är viktigt att detta delmål inte leder till en allt för statisk syn på stadslandskapet. Det är viktigt att bevara kulturhistoriska världen men måste stadens landskap få förändras framför allt för att kunna uppnå den senare delen av målet nämligen en förstärkning av de estetiska värdena. Det är också viktigt att man i målet inkluderar inte bara bevarandet av miljöer utan också bevarandet av miljöernas historia och att man sprider denna kunskap till berörda parter. Delmål 3: Minskat buller (2010) Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat jämfört med . Det är mycket oroande att detta är ett av de delmål som verkar svårast att uppnå. utvecklar sin politik mer specifikt i andra avsnitt i denna motion. Vi vill särskilt lyfta fram statliga verks, såsom och , ansvar för att utvecklingen går i rätt riktning. Delmål 4, 5, 6 samt 9 och 10 Samtliga dessa delmål behandlar avfallshantering och resursanvändning: Uttag av naturgrus (2010) 2010 ska uttaget av naturgrus i landet vara högst och andelen återanvänt material utgöra av ballastanvändningen. Minskat avfall (2005) Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall ska minska med räknat års nivå, som den totala mängden genererat avfall inte ökar. Standard på avfallsdeponier (2008) Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Matavfall från hushåll, restauranger m.m. (2010) ska av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfall till såväl hemkompostering som central behandling. Matavfall från livsmedelsindustrier m.m. (2010) ska matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växtodling. Flera av dessa delmål verkar kunna uppnås , vilket är bra. anser dock att dessa delmål skulle kunna sammanföras till ett delmål inkluderande samtliga frågor kring avfallshanteringen. Vi anser vidare att de tillkomna delmålen som berör matavfall är allt för detaljerade och inte alls har samma tyngd som de övriga delmålen. Det har också från flera experter diskuterats om miljönyttan med rötning kontra andra återvinningsformer vad avser biologiskt avfall. Vi skulle hellre se att mer övergripande mål vad avser dels avfall, dels recirkulationen av fosfor och andra viktiga näringsämnen till togs fram. Vi anser därför att delmålet kring kompostering stryks som delmål inom miljömålet God bebyggd miljö. Delmål 7: Energianvändning m.m. i byggnader (2010) Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta ska bland annat ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Här anser att det kan vara relevant med en skärpning av målet när det gäller energiförbrukning. Det gäller framför allt att tydliggöra ett mål för inte bara energibesparing utan framför allt en minskning av bostadssektorns utsläpp av växthusgaser. Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. Delmål 8: God inomhusmiljö (2020) ska byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför ska det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m³ luft, radonhalten i alla bostäder är lägre än /m³ luft. Vi anser att detta är ett av de viktigaste delmålen för miljömålet God bebyggd miljö och har mer i detalj utvecklat våra ståndpunkter ovan i kapitlet för friska hus. Behovet av nya delmål anser som vi tidigare beskrivit i denna motion att regeringen bör ta fram ett nytt delmål som rör barns miljö. Delmålet kan ges rubriken och regeringen bör ges i uppdrag att definiera mätbara mål för detta nya delmål. I motionen har vi pekat på några forskningsområden som vi anser vara viktiga när det gäller boende och boendemiljö. Forskning kring hälsovådliga ämnen i byggmaterial Forskning om sambandet mellan tillgång till gröna miljöer och hälsa Forskning om hur man skapar trygga stadsmiljöer Forskning om enskilda bullerkällor och högfrekvent buller. Forskning kring ventilationssystemen och partiklar i luft. Vi kan med andra ord konstatera att det krävs forskning inom många områden när det gäller boende och boendemiljön och det krävs att resurser säkras för detta. Vi anser t.ex. att man bör överväga att vid något universitet inrätta en s.k. forskarskola inom området god boendemiljö. Vi har också tidigare presenterat vår syn på att Formas bör avvecklas, detta bör dock inte minska de externa forskningsmedlen för bostadssektorn. Axel Darvik (fp)