mot · GS02N241 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för svensk medicinteknisk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum för fordonmässig produktion, forskning och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar i på särskilda insatser inriktade på kvinnors med utländsk härkomst ekonomiska förutsättningar och kulturella frihet i Södertäljeregionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar i på kompetenshöjande åtgärder inom de industriella områden som finns företrädda i kommunen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utveckling av dubbelbeskattningen, som missgynnar svenskt ägande på bekostnad av utländskt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på bra infrastruktur där det har störst tillväxteffekt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka skatterna på arbete och företagande, förenkla regelverk och införa en mer flexibel arbetstidsreglering i syfte att främja återväxten av företag. 1 Yrkande 3 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 6 hänvisat till TU. kommun skiljer sig från alla andra större svenska kommuner i ett mycket viktigt avseende: De största arbetsgivarna och därmed de största arbetsplatserna utgörs inte av den offentliga sektorn - kommunen och/eller , alternativt staten - utan av varu- och tjänsteproducerande, exporterande, forskande, framtidsinriktade företag. De femton största företagen/förvaltningarna i Låt oss inledningsvis kort erinra om betydelse för , inte minst för att understryka tillväxtens betydelse för välfärdens utbredning. Företaget startades och började med egen forskningsverksamhet. är bolaget noterat på Stockholmsbörsen, i , som efter samgåendet med . startades produktionen vid Gärtunafabriken i . Av de många preparat som utvecklats är magmedicinen Losec det varumärkesmässigt mest kända. Av företagets 60 000 medarbetare finns 13 000 i , varav nästan hälften i där mycket stora investeringar i forskning och produktion nu genomförs. Företagets totalomsättning kan 2004 komma att uppgå till bortåt . Går vi vidare till är också det, med sitt ursprung i Vabis (Vagnfabriksaktiebolaget i Södertelge) och i - fusionerat och en gång inom /Scania-gruppen - ett av allra viktigaste företag, med produktion av lastfordon och bussar för hela världsmarknaden. I finns , utöver företagets cirka 20 000 återförsäljare världen runt, cirka 12.000 av företagets 28.000 anställda. De 6 000 anställda i - halva den svenska arbetsstyrkan - tillverkar i huvudsak motorer och växellådor, i sker produktion av axlar, i hytter, i växellådor och retarder och i rambalkar och bakaxelbryggor. Underleverantörsnätet inom fordonsproduktionen är mycket stort, i och utom . Närheten till marknaderna spelar på fordonsområdet en viktig roll, det är mot den bakgrunden man skall se hur sammansättningsfabriker finns överallt från till . Det är i det här perspektivet, och vetskapen om vilken oerhörd betydelse både den medicintekniska branschen samt lastbils- och busstillverkning har för hela den svenska välfärden, som denna motion skall ses. exporterades bilar och bildelar för . Det motsvarar av totala varuexport. Bilindustrin stod också för av industrins totala forsknings- och utvecklingsutgifter . På samma sätt är medicinteknikindustrin en viktig grund för det svenska välståndet. Det skapas jobb och forskning för miljarder och åter miljarder - och dessutom attraktiva arbetsplatser. Utan fortsatt tillväxt, grundad på goda forsknings- och produktionsförutsättningar i bland annat Södertäljeregionen, kommer - i den mån inte främst produktionsresurser av skilda skäl flyttas till andra länder och andra regioner - välfärd, redan utsatt för stora påfrestningar av både demografiska och andra strukturella skäl, att påverkas ytterst negativt. De signaler som kommit om att produktionen av bilar kan komma att flyttas från till tyska Rüsselheim är viktig signal till hela den svenska industrin att vårt land måste ligga i framkanten både vad gäller forskning, utveckling, produktion och marknadsföring för att säkerställa att inte viktiga delar av verksamheten av skilda skäl flyttas till andra länder där förhållandena, ekonomiskt eller av andra orsaker, anses ge bättre företagsekonomiska förutsättningar. Därför måste, i och annorstädes, företagens framtida behov av kvalificerade medarbetare, och därmed all den service i form av bostäder, skolor, sjukvård och annan infrastruktur i området, tillgodoses. Men det är viktigt att minnas att forskningsintensiva företag behöver en kringliggande miljö som stimulerar utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan skilda men ändå till sin akademiska inriktning likartade verksamheter. I tar sig detta uttryck främst på fordonssidan, där produktion gått hand i hand med marknadsföring och försäljning via hamnen. Befolkningsprognosen - om utvecklingen fortsätter Ser vi till befolkningsutvecklingen kan vi konstatera att är en av största städer, oaktat att /99 blev en egen kommun. hade /04 80 735 invånare. Befolkningsprognosen, som förutsätter fortsatt hög industrialisering inom kommunen, ser ut enligt nedan. Tillväxten förutsätter i sin tur att såväl bostadsbyggandet som utbyggnaden av service, och kommersiell, sker i ordnade och planerade former. ligger redan väl till kommunikationsmässigt, vilket inte betyder att inte ytterligare förbättringar kan göras både vad kommunikationer till och andra orter. På bostadsområdet är situationen långt mindre gynnsam, detsamma gäller tillgången till högskoleutbildning. utmärks av stor etnisk mångfald. Det resulterar förvisso stundom i händelser där motsättningar mellan befolkningsgrupper kommer i förgrunden för den mediala rapporteringen men som helhet är denna smältdegel av största värde för : Här samsas inom regionen en lång rad språk, skilda religioner, kulturer och andra skilda bakgrunder och värderingar som bidrar till att minoriteter uppfattas som tillgångar, inte som problem. Integrationen i går genom accepterande välkomnande mångfald. För de stora forsknings- och exportinriktade företagen finns det kunskaper av många slag att ösa ur till fromma för företagens utveckling och integration i lokalsamhället men också med avseende på deras globala verksamheter. Det borde finnas goda förutsättningar att just mot denna bakgrund utveckla , kanske i form av en försökskommun, till ett föredöme vad gäller samarbetet mellan företagen och de människor med olika ursprung som finns just i . Det kan också gälla möjligheterna att utan större besvär skapa nya företag - många företag i startskedet uppfattar den administration som förutsätts föregå företagandet i som kontraproduktivt krångel. med sin medborgarmångfald skulle förmodligen kunna stimulera småföretagandet i hög grad om hinder för enskilt företagande kunde minimeras. Grundläggande förutsättningar för framtidens Vi går över till att diskutera situation utifrån en del viktiga förutsättningar som i sin tur utgör grunden för kommunens möjligheter att tjäna befolkningen och företagsamheten. Den regionala kärnan och förnyelsen av stadskärnan har numera status som en av de regionala kärnorna i . Det är viktigt att ha i minnet när infrastrukturinvesteringar, det landstingsägda sjukhusets och den statliga högskolans framtid diskuteras, liksom när staden nu ligger i startgroparna för en omfattande förnyelse och utveckling av stadskärnan. Framtidstron är stor i - men tål inte omotiverade motgångar eller att staten sviker sitt ansvar. Infrastrukturen på väg- och järnvägssidan är en veritabel knutpunkt för kommunikationer, motorvägarna E 4 och E 20, , stambanan och , Grödingebanan och samt inte minst , med sin både transport- och miljömotiverade sluss, och stora hamn, med sin specialitet motorfordonstransporter. Landets mest trafikerade motorväg E 4/E 20 mellan och i söder om är bland landets sämsta motorvägar i förhållande till antalet fordon - och därmed också bland de mest olycksbelastade. Den slingrande vägen med lömska backar och svackor är i behov av trafiksäkerhetshöjande åtgärder och utbyggnad till sex körfält. Trafikanterna görs, strax norr om staden, plågsamt medvetna om detta oavsett i vilken riktning man kör: "Varning för köbildning, olycksdrabbat område", står det att läsa på skyltarna. Farten på motorvägen för inte sällan tanken till en snigels framfart. mellan och hamn torde vara mest trafikerade enkelspår. Utbyggnaden till dubbelspår är inte bara angelägen: den är ett måste och får inte försenas. Det är också viktigt att utbyggnaden av spårkapaciteten längs håller tidsplanerna, liksom byggandet av den nya järnvägsbron över , avsedd att ersätta den nuvarande från tidiga . För att möjliggöra större fartyg till hamnarna i och övervägs en utbyggnad av där breddas och förlängs. En sådan utbyggnad vore en viktig industripolitisk strukturinvestering som gynnar hela . Om beslut om en sådan breddning skulle få klartecken är det dock nödvändigt att minimera ingreppen i . Här har staten ett ekonomiskt ansvar eftersom trafiken genom i grunden inte kan vara ett kommunalt åtagande då det främst är andra än kommunens skattebetalare som drar nytta av denna kommunikationskanal. Därför bör övervägas om inte skall ha det ekonomiska ansvaret för . står skattebetalare för underhållskostnaderna, beräknade till ingalunda obetydliga . Utöver detta måste miljökonsekvenserna beaktas. Bland annat tas Södertäljebornas dricksvatten ur . Integration med arbetsmarknad och företagande är den kommun i landet, vid sidan av , och , som har tagit emot flest flyktingar och invandrare. Det har berikat kommunen på många olika sätt, men också skapat problem. Ingen tjänar på att blunda för verklighetens problem, dessa måste i stället lösas på sätt som ger enskilda möjligheter att se framtiden an med förhoppningar och höga målsättningar både för den egna familjen och orten. Det grundläggande för en framgångsrik integration är att skapa en mångsidig arbetsmarknad. Framgångslinjen är och förblir att stimulera till företagande, något som ju många medborgare av utländsk härkomst också framgångsrikt funnit. Att verka för och i bästa fall åstadkomma detta är en av de viktigaste uppgifterna för alla integrationssträvanden. Det innebär att kunskaper, utöver i språk och de vanliga skolfärdigheterna, måste inriktas på drivkrafterna att själv ta ansvar för sin egen och sin familjs försörjning. Detta har i sin tur både sociala och ekonomiska följder - men allra mest personliga. Att komma ur bidragsberoende och i stället lyckas med att få ett jobb eller skapa ett företag, resulterar inte bara i ekonomisk frihet utan också en social respekt som är till stor individuell nytta och stolthet men också inspiration och föredöme för närstående och närboende. Att lyckas måste, precis som inom sportens eller musikens värld, betraktas som fint. De många skilda kulturer som finns i gör det nödvändigt att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors situation, så att de ges möjlighet att förverkliga sina egna drömmar och inte bli underordnade den patriarkala miljö som ofta är förhärskande i deras hemländer. Kvinnor har samma rättigheter som män, inte bara skyldigheter. Därför måste insatser göras för att stärka underkuvade kvinnors självförtroende och beslutsamhet att själva forma sina liv. vore ett bra, inte oöverskådligt stort, område att bedriva intensiv verksamhet inriktad på att öka kvinnors frihet, ekonomiskt och kulturellt. Här finns många möjligheter att samarbeta med kyrkor, fritids- och kulturföreningar som har just sådana syften, att skapa rättvisa åt kvinnor med andra kulturella förutsättningar än de svenska. Redan i skolan är det viktigt att jämställdhetens principer inte bara inpräntas utan också tillämpas mellan unga flickor och pojkar. Ansvaret kan dock aldrig uteslutande tas av kommunen, utan staten måste medverka genom att t.ex. ställa särskilda medel till förfogande för satsningar till förmån för kvinnor som hotas av så kallade hedersrelaterade brott. På så vis kan staten göra det möjligt för angelägna lokala projekt att bli verklighet. Viktigare ändå från resurssynpunkt är dock att utjämningssystemet för kommunerna beaktar t.ex. andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund och andra relevanta faktorer som hänger samman med integrationsfrågor. Den högre utbildningen i invandrartäta områden Högskoleutbildningen, som varit en viktig del i skapandet av ökad framtidstro, har ofta varit hotad och är åter så i . En avveckling av Campus Telge vore förödande inte bara för kommunen utan framför allt för alla de studenter som genom denna Campus finner närhet till det livliga och expanderande näringslivet och till företagsamheten i . planeras flyttning av kvarvarande verksamheter och utbildningar vid från till . Det kan också få andra negativa konsekvenser. En är att möjligheterna för Tekniska högskolans filial i , som utvecklats positivt efter en mindre god start, att leva vidare försvåras. Det kommer i sin tur att motverka målet att stimulera ungdomar, inte minst med utländsk bakgrund, att gå vidare till högre utbildningar av teknisk art där senare utkomstmöjligheter i måste bedömas som goda. Mycket konkret innebär det också att forskningssamarbetet med de ledande världsföretagen i kommunen, och , försämras. Det ligger också i farans riktning att samverkansmöjligheterna med kommunen, till exempel kring lärarkandidater, omintetgörs, liksom att de långt gångna planerna på en "teknikpark" i förmodligen kan avskrivas för överskådlig tid, till men för företagsamhetens behov av kvalificerade medarbetare med stark förankring i . Grundläggande förutsättningar för framtidens industriella miljö Vi går slutligen över till att diskutera industripolitiska förutsättningar och ändringsbehov, detta sett både från ett nationellt och ett mer lokalt perspektiv, i fall oerhört betydelsefullt för att klara den internationella konkurrenskraften för stora och små företag. Konkreta förslag, mot bakgrund av att 3 000 industrijobb lämnat trots att industrikonjunkturen varit på uppåtgående, är bland andra: Sluta motverka svenskt ägande - avveckling av dubbelbeskattning är en viktig åtgärd. Bryt med den skolpolitik som nedvärderar gedigna yrkeskunskaper - mindre teoritunga yrkesprogram på gymnasiet är en väg. Satsa på en bra infrastruktur där det ger störst tillväxteffekter - en rad vägprojekt är exempelvis viktigare från tillväxtsynpunkt en byggandet av den så kallade Norrbotniabanan. Storsatsa på forskning - när staten, som , drar ner på grundforskningen uppfattar de forskningsintensiva företagen signalen och placerar forskningsresurser i andra länder. Sluta avveckla kärnkraften - även om elmarknaden delvis är internationell inser nu fler och fler länder att det är viktigt att ha en pålitlig nationell energiproduktion. Sluta höja skatterna på bilism - det är provocerande när bilföretag kämpar för sin överlevnad att försämra hemmamarknaden på det sätt som sker genom flera olika skattehöjningar. Främja återväxten genom ett bra småföretagsklimat. präglas situationen för svensk industri av nya faktorer Länder i Öst- och har genom EU- medlemskapet blivit attraktiva för lokaliseringar för varuproduktion. Utvecklingen i södra och östra . Det gäller främst och där kvalitetsnivån i fabriksproduktion och på vissa datatjänster höjts på ett sätt som kraftigt ökat möjligheterna att förlägga produktion av varor och vissa tjänster till länder i den delen av världen. I farans riktning ligger därför utflyttning av företag eller delar av produktionen. Det finns inget annat motmedel än att bli skickligare i på att tillverka och att höja kunskapsinnehållet i erbjudna varor och tjänster. har av alla svenska industrianställda en utländsk arbetsgivare. Det är en mycket kraftig ökning jämfört med . hade av största företag huvudkontoret utomlands. är samma siffra . Det ökar riskerna för svenska jobb. Hur mycket företagsledarna än talar om rationalitet och strikta ekonomiska bedömningar, säger erfarenheten att det är lättare att dra en verksamhet långt borta än nära. Utflyttningen, nedläggningen och uppköpen av svenska företag fortsätter. köptes 372 företag upp av utländska köpare. Denna utveckling hotar att fortsätta. Att äga företag i uppskattas inte, mer än genom höga kapitalskatter, av den . Men för att bevara fler jobb i svenska företag i vårt land måste ägande och företag uppskattas, inte straffbeskattas. Ty sanningen är att har en unikt hård beskattning av ägande. Om EU:s nivå på den totala beskattningen av aktieägandet sätts till 100 är nivån för 270, således mer än dubbelt så mycket. Av särskild betydelse i detta sammanhang är dubbelbeskattningen eftersom den ofta direkt gynnar utländskt ägande på bekostnad av svenskt. Det är en obegriplig syn på vikten av ägandet. De nya EU-länderna kommer också att bidra till en press nedåt på skattetrycket. De svenska skatterna är således en starkt bidragande orsak till att det utländska ägandet av de större företagen har ökat kraftigt. var det utländska ägandet på Stockholmsbörsen , . , , , Alfa , , ABB och är exempel på företag som är utlandsägda. Då har huvudkontoren i allmänhet också försvunnit ur landet. Var ett företags huvudkontor ligger är viktigt eftersom det påverkar var företagen förlägger forskning, utveckling och andra spetsfunktioner som kan ge kvalificerade arbetstillfällen med goda löner. För att motverka detta krävs att dubbelbeskattningen på aktier och förmögenhetsskatten avskaffas. har det skett en stor utbyggnad av det svenska högskoleväsendet. Det har inneburit att många orter ute i landet numera har fått en högskola. Det är bra. Men forskningen riskerar att utarmas om forskningspengarna ska fördelas över alla högskolor. vill därför att forskningspengarna ska koncentreras till ett mindre antal högskolor. behöver resurserna till forskningen öka ordentligt . Det gäller också att stimulera innovationer och nyföretagande i samverkan med högskolor och det omgivande samhället. Transportindustrin, där bilindustrin ingår, satsar mångmiljardbelopp på forskning och utveckling. Därtill kan läggas den forskning som sker på högskolor och universitet kring bilindustrin. Forskningen måste också ge resultat både genom att dess resultat leder till att de stora företagen utvecklas och att små företag kan verka i forskningsintensiva miljöer. kan bristande tillgång till såddkapital leda till att många idéer från forskningen inte förverkligas. Följden kan bli att går miste om arbetstillfällen och inkomster. Det är därför viktigt att tillgången på riskkapital i startskedet för nya företag med kloka idéer säkerställs. Här spelar skatterna en stor roll. Liksom för all forskning är det också viktigt att universiteten och högskolorna ges bättre förutsättningar för att kunna kommersialisera sina forskningsresultat. Det finns anledning att nämna de industriföretag, ofta små men starkt specialiserade, som huvudsakligen arbetar som underleverantörer till andra företag. Ett exempel med återbäring i är fordonsindustrins 14 000 anställda i : arbetar i biltillverkningsindustrin ungefär 65 000 anställa - men 75 000 hos deras underleverantörer! Dessa små eller medelstora företag behöver de bästa förutsättningar för att kunna klara konkurrensen och växa. är det svårt att vara företagare. Enligt färska uppgifter har regelbyråkratin, trots löften om motsatsen, inte minskat, ökat. Regeringen och dess stödpartier håller - möjligen utan att förstå vad man själv gör - på att göra det svårare att starta företag. Slutligen skall erinras om den svenska skattenivån och de negativa verkningarna av omfattande sjukskrivningar. Skattenivån är totalt sett alldeles för hög. Nya sjuklöneregler blir en ytterligare börda. När valet står mellan olika länder är det lätt att förstå att skatte- och avgiftsnivån vägs in i beslutet om var produktion och forskning, utveckling och marknadsföring skall äga rum. - och - behöver en mer konkurrenskraftig industripolitik.