mot · GS02T466 · 2004-10-05 00:00:00 — 2002/03:110) föreslogs att () också skulle kontrollera tillämpning och tvister inom den nya lagens område. I samband med behandling av propositionen hävdade liberalerna - i likhet med flera remissinstanser - att det är ett principiellt problem med att samla normerande, verkställande och dömande funktioner inom en och samma myndighet. Starka skäl talade redan då för, att ge uppgiften att kontrollera tillämpning och bedömning av tvister inom lagens område. Arrangemanget med PTS som ansvarig även för detta sågs som tidsbegränsat. Det är nu dags att skilja de olika funktionerna och att lägga den kontrollerande funktionen på . är ett ledande mobiltelefonland. Tyvärr är konkurrensen fortfarande mycket begränsad. Kostnaderna för mobilsamtal, SMS-meddelanden och andra mobiltelefonitjänster är fortfarande betydligt dyrare i vårt land än i våra grannländer. Detta måste åtgärdas genom en mer effektiv konkurrensövervakning. Det är överhuvudtaget mycket svårt för den enskilde konsumenten att kunna jämföra olika delar av prissystemet för att därmed kunna göra en helhetsbedömning av affärsuppgörelsen med leverantören. Inom EU förbereds ett direktiv om s k mjukvarupatent (Directive on the Patentability of Computer Implemented Inventions). Kommissionens ursprungliga förslag har mött hård kritik också från för att gå för långt i möjligheterna att ta patent på mjukvara. Det är ännu inte klart när, och i vilken form, förslaget kommer upp till slutgiltig behandling. Det handlar här om att bevaka gränsdragningen mellan upphovsrätt och patentskydd. Mjukvara ska i allmänhet inte vara patenterbar. Däremot är det viktigt att det måste finnas en möjlighet att bevilja patent för nya uppfinningar, där mjukvara är en del av den tekniska lösningen. I de fall där patent - där programvara ingår - beviljas, ska patentskyddet vad gäller programvaran enbart avse programvarans användning för att lösa just det tekniska problem, som uppfinningen som helhet tar sikte på. Att t ex en algoritm ingår i en programvara, som i sin tur är en beståndsdel i en patentskyddad uppfinning, innebär inte att algoritmen i sig är skyddad. Det som skyddas är det som programmet ska utföra. Den fria programvaruutvecklingen ska inte motarbetas. Många olika projekt har bedrivits i syfte att utveckla en ny myndighetsroll som bättre tar tillvara den nya teknikens möjligheter och medborgarnas intressen. Det senaste arbetet är 24-timmarsmyndigheten, med vägledning, handlingsprogram och erfarenhetsutbyte mellan olika myndigheter som bedriver utvecklingsprojekt. liberalerna välkomnar denna arbetsform. Det har lett fram till en rad dokument med bland annat vägledningar och standarder. Detta är ett viktigt ansvar som måste utvecklas vidare. Den positiva effekten av en väl fungerande 24-timmarsmyndighet är dubbelsidig. Myndigheten görs mer tillgänglig för medborgaren och i former som bättre passar medborgaren, som det gör verksamheten mer effektiv och frigör resurser inom myndigheten som i högre utsträckning kan användas vid medborgarens behov av direkt personlig kontakt med myndigheten. 24-timmarsmyndigheten är dock ännu bara i sin linda. Bara ett fåtal myndigheter har ännu utvecklat sin tillgänglighet genom IT för medborgarna på ett tillfredsställande sätt. (RIR 2004:19) pekat på att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning har varit otydlig. Regeringen har enligt rapporten valt att låta myndigheterna agera självständigt, vilket lett till att man prioriterat enklare informationstjänster som ger ökad intern kostnadseffektivitet. Reformens syften hotas enligt av att myndigheterna inte prioriterat bättre service för medborgare och företag. Regeringen har inte heller skött sin information till på ett tillfredsställande sätt. Inför den IT-proposition som kommer finns anledning att överväga ytterligare åtgärder för att påskynda utvecklingen dithän, att hela det offentliga ska vara möjligt att nå via nätet för den enskilde medborgaren. Ett mål kunde vara att varje myndighet ska ha byggt upp en fungerande 24-timmarsfunktion . Det skulle vara ett verkningsfullt instrument att påskynda utvecklingen av till ett modernt IT-samhälle. 7.1.1Ansvar för utveckling och förvaltning av nationella standarder saknas ett nationellt, övergripande ansvar för strategiska frågor om innehållsstandarder med mera. Som ett exempel kan nämnas att är ett av de problem som ännu inte lösts vid försöken att bygga upp ett system för säker informationsöverföring mellan landets sjukhus är att det inte finns några standarder för journalskrivning. När det gäller tekniska standarder för kommunikation finns ett tydligare ansvar, men för informationsinnehållet saknas detta ansvar. Det betyder också att de standarder som utvecklas, till exempel för elektronisk offentlig upphandling, inte tas tillvara på det sätt som är önskvärt. Detta är ett problem som regeringen bör göras uppmärksam på. 7.1.2Bättre konsumentstöd på IT-området - Nätverket Informationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningar för konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär som ingen offentlig myndighet tar helhetsgrepp på. , , , och andra myndigheter sköter olika delar. Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet för IT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. En jämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet. En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållen och servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare, organisationer, företag och myndigheter. Verksamheten bör läggas inom och förstärka verkets IKT-kompetens (Informations- och KommunikationsTeknologi). När de traditionella deltagandeformerna (möten, demonstrationer, namninsamlingar med mera) tappar mark krävs nya metoder för att manifestera politiska åsikter och kanalisera politiskt engagemang. Den nya informationstekniken har fått ett stort genomslag inom näringslivet, massmedierna, utbildningen och forskningen. I politiska sammanhang utnyttjas dock knappast dess fulla potential - . Informationstekniken kan inte ersätta de etablerade kanalerna men utgör ett värdefullt komplement. I det moderna samhället är tid en bristvara. Med hjälp av ny teknik får fler människor - inte minst unga människor för vilka IT-tekniken är mer bekant än de politiska strukturerna - nya möjligheter att deltaga i den politiska processen. Avståndet mellan väljare och valda krymper. Myndigheter och institutioner måste ta till sig informationstekniken. I kommuner och landsting bör det till exempel vara självklart, att protokoll från fullmäktiges sammanträden liksom gärna också förberedande promemorior och partipositioner, läggs ut på Internet. liberalerna välkomnar lokala initiativ att mer direkt använda Internet som ett kommunikationsmedel i processen för opinionsbildning och beslutsfattande. Det är till exempel fullt möjligt att genomföra lokala opinionsmätningar, inom ett visst område i en kommun, för att inom detta utröna medborgarnas uppfattning om t ex en ny detaljplan. liberalerna välkomnade förslaget från revisorer angående återspegling av lagstiftningen i rätts- och samhällsinformationen (2002/03:RR20 revisorers förslag angående ordning på rätten). Vi delar revisorernas uppfattning att en rad åtgärder måste vidtas för att utveckla rättsinformationssystemet: att systemet förses med ett märkningssystem så att det går att följa regelverket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter, att regeringen utformar ett system för att ange vilken eller vilka lagar regeringen grundar sina förordningar på, att regeringen utformar en ordning för hur kommunala författningar inom olika lagstiftningsområden ska kunna ingå i rättsinformationssystemet samt att regeringen utarbetar förslag till hur EG-rätten ska kopplas till rättsinformationssystemet. Vi menar att dessa åtgärder är angelägna för att göra beslut lättare tillgängliga för medborgarna, vilket i sin tur stärker demokratin. Det är särskilt viktigt att personuppgiftslagens konsekvenser för möjligheterna till samhällsinformation på Internet uppmärksammas. Vissa kommuner har en ytterst restriktiv tolkning av personuppgiftslagen och vägrar därför att ens publicera namnen på kommunfullmäktigeledamöter på kommunens hemsida, såvida inte dessa uttryckligen lämnat sitt tillstånd. Det är inte rimligt att någon skall kunna utöva ett förtroendeuppdrag anonymt. Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att aktualisera denna fråga med eller annan lämplig part. Användning av Internet är ojämn. Enligt SCB () användes Internet av av ungdomar i åldrarna , men bara av i åldrarna . Det är uppenbart att här finns en klyfta som är besvärande. Internet och datorer behövs för kreativa fortsatta samhällsgärningar i mogen ålder, men det behövs också för samhällsservicen. 24-timmarsmyndigheten ska nu vidareutvecklas och göras allt mer lättillgänglig. Alla myndigheter ska föra ut sin service över nätet. Äldre som inte har tillgång till Internet riskerar här att hamna vid sidan av liksom att i brist på tillgång till moderna kommunikationskanaler hindras från att ta aktiv del i samhällsdebatten. Den demokratiska dialogen ska omfatta alla. Det är i det sammanhanget viktigt att beakta IT-tillgänglighet vid all planering av äldreboende i olika former. Den som av åldersskäl drabbas av funktionsnedsättning ska inte drabbas av sämre tillgång till information och service. Kontakt med myndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar bör tvärtom underlättas genom fungerande tillgång till IT-teknikens möjligheter. Ideella rörelser som främjar utbildning och kunskapsspridning om Internet gör en viktig samhällsinsats. Här finns t ex SeniorNet , som bl.a. i samarbete med folkbiblioteken ordnar många sammankomster för förkovran rörande IT. Ett motto är att Äldre lär Äldre, och många av SeniorNets medlemmar, i de 50 klubbar som finns landet runt, utför viktiga gärningar med att sprida sitt kunnande till mindre erfarna seniorer. En sådan gärning är mycket viktig för de äldre. Ideella rörelser som denna lider ofta av resursbrist. De passar ofta inte in i de befintliga stöden till ideella organisationer, då medlemmarna kan vara geografiskt spridda, eller verksamheten är svår att inordna under någon "hatt" - studieförbund, ungdomsrörelser, social verksamhet eller idrott. Samhället bör stödja sådan utbildning genom riktade insatser till fromma för landets allt fler äldre. Olika former av stöd kan organiseras. Dessa insatser kan mycket väl vara tydligt lönsamma för riket som helhet, i och med de meningsfulla gärningar som därmed blir möjliga. Det är angeläget att IT-tekniken görs tillgänglig för människor med olika slag av funktionshinder. IT kan på en rad sätt underlätta och fungera som hjälpmedel för funktionshindrade i deras kontakter med myndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar. Det är likaså viktigt att utformningen av olika IT-lösningar underlättar för funktionshindrade att använda IT. 8.1Lagring och användande av information om besökare på webbplatser och annan personlig information Lagring av information om besökare som potentiellt kan användas på ett integritetskränkande sätt är ett exempel på en fråga som rönt stor uppmärksamhet och diskuterats utifrån ett orimligt teknikorienterat och kortsiktigt perspektiv. är ett steg på vägen, men når inte fram till målet om teknikneutralitet. Vi menar att den tekniska utvecklingen steg för steg ökar möjligheterna att blicka in i medborgarnas privatliv, vilket innebär ett växande hot mot den enskildes integritet. Vi anser därför att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utformning. Regeringen bör lägga fram förslag om förstärkning av skyddet för den personliga integriteten och tillsätta en utredning rörande en generell teknikoberoende integritetslagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. Den nya tekniken är också sårbar. Det finns många tekniska problem som ger upphov till stora samhällsekonomiska besvär och kostnader. Generellt finns ingen anledning att staten ska lägga sig i frågan om säkerhet annat än för de intressen som är genuint allmänna. Om medborgare och företag drabbas av virus eller andra skador som det är deras eget ansvar att skydda sig från är av ringa intresse för staten som lagstiftare. Dock använder staten sig i hög grad av samma standardteknik och programvaror som medborgare och företag. Statens handlande är därför inte utan betydelse för att minska samhällets sårbarhet generellt. Genom teknikupphandling och tydligt kravställande kan statliga myndigheter möjliggöra att nya tekniska lösningar på olika säkerhetsfrågor blir allmänt tillgängliga. Det är också av vikt att staten har en tydlig policy för IT-säkerhetsfrågor så att myndigheter, institutioner och andra statliga aktörer kan handla medvetet och insiktsfullt. Vad här har sagts om statens roll som föregångare i frågor om IT-säkerhet genom en tydlig säkerhetspolicy bör ge regeringen till känna. 9.1IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer Som en följd av beslut med anledning av "Ett informationssamhälle för alla" tillskapades () för det övergripande ansvaret för skydd av samhället mot fredstida hot och risker. () har fått till uppgift att kontrollera IT-säkerheten hos vissa statliga företag och myndigheter med särskilt känslig information i säkerhets- eller försvarspolitiskt hänseende. FRA har varnat för att säkerheten hos dessa i flera fall är undermålig. Varningen understryker behovet av att frågan om IT-säkerhet och skydd mot informationsoperationer eller s k cyberbrott ges ökad uppmärksamhet. () fick i uppgift att svara för IT-incidenthanteringen i samhället. (Sitic) är i drift vid PTS . Sitic har fått ökade möjligheter att sekretessbelägga rapporter som bedöms känsliga, vilket ska öka effektiviteten i och tilliten till dess arbete. Utvecklingen inom IT-säkerhetsområdet går snabbt och det är angeläget att verksamheten och dess förutsättningar utvärderas, så att högsta möjliga effektivitet i skyddet säkerställs. I samband med hantering av propositionen hävdade liberalerna vikten av ett väl fungerande samarbete mellan den blivande incidenthanteringsfunktionen och motsvarande privata, då näringslivet ofta är måltavla för denna typ av intrång. Den centrala funktionen för bearbetning av statistik för incidenter skulle ha kunnat läggas hos t ex Näringslivets Säkerhetsdelegation, för att tillgodose näringslivets legitima krav på sekretess. En alltför myndighetsorienterad organisation riskerar att inte uppfattas kunna ge tillräckliga garantier om sekretess för att näringslivet ska kunna delta fullt ut. Vid en utvärdering av incidenthanteringen bör även denna frågeställning på nytt beaktas. 9.2Spam, mejlbombning med mera En särskild roll i säkerhetssammanhang har spridningen av vanliga meddelanden som i sig inte innehåller virus eller liknande, men som genom samordning mellan flera avsändare eller till sin blotta mängd utgör ett volymproblem för distributörer eller för den slutlige mottagaren. Spam kallas det när användaren får ta emot oönskad reklam. Mejlbombning är samordnade attacker mot mottagare i syfte att fylla deras distributionsmedia med en ohanterlig mängd meddelanden. Båda företeelserna utgör växande problem för allmänhet, företag och myndigheter. Här finns behov av mer verksam lagstiftning. Det är angeläget att tillsammans inom EU söka påverka andra länder - inte minst varifrån mycket av denna verksamhet kommer - till en reglering av dessa företeelser. Det finns en utbredd oro kring riskerna med strålning från masterna som krävs i det nya mobiltelefonisystemet och även från telefonerna själva. Från myndighetshåll har oron i stort sett negligerats och det enda offentliga budskapet har varit att det inte finns någon fara att oroa sig över. hävdar att telefonerna är ofarliga eftersom de ligger under de rekommendationsnivåer som industrin själv varit med och tagit fram. När det offentliga budskapet konfronteras med mediala rapporter om forskningsrön som tyder på att det finns faror, resulterar det i en risk för ökad misstro mot myndigheternas trovärdighet. En rad rapporter om att radiostrålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har kommit tätt . Men resultaten är omtvistade och det finns lika många forskningsrapporter som tyder på att telefonerna är ofarliga. Ingen kan med vetenskapliga metoder avgöra om mobiltelefonin är farlig eller ofarlig. Blotta mängden av varningar och forskningsrapporter som tyder på negativa biologiska effekter bör dock leda till eftertanke. Vi har helt enkelt för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas hälsorisker . liberalerna har ingen uppfattning om hur stor faran är. Det är en vetenskaplig fråga. Men vi menar att människors oro måste tas på allvar. Därför menar vi att en offentlig kommission som kartlägger gjorda forskningsinsatser, bedömer och sammanställer resultaten och eventuellt ger nya, kompletterande uppdrag, bör inrättas. bör hos regeringen begära att en sådan kommission tillsätts. Tekniska investeringar, såsom bl a infrastruktur, bredband och mängden datorer i samhället, börjar bli tillräckligt många för att tekniken ska kunna användas effektivt. Även om den tekniska utvecklingen ej går att förutse, så kommer den utrustning som finns att kunna användas framöver. är det att fokusera på innehåll, tjänster, användbarhet samt hur kvalitet och tillgång till information ska hanteras. Dagens utmaningar för att uppnå morgondagens system är att skapa interaktivitet mellan olika områden. Vi har stora informationsmängder på Internet, i databaser hos myndigheter bibliotek m.m. Det är information som kan behöva vidareutvecklas och förädlas som underlag för morgondagens tjänster. Möjlighet att kunna granska kritiskt, att kunna sovra och att vidareförmedla informationen är nödvändigt. Därför är arbetet med standarder, enhetlighet i terminologi, intelligens och struktur i systemen av högsta vikt. Med det arbetet kommer informationssökandet att underlättas och därmed kunna utnyttjas effektivare. 10.1Stimulera forskning och kompetensutveckling Den informationsinriktade utbildning som genomförs i högskolor och universitet bör inventeras. Offentligt stödd forskning och utveckling på området bör kartläggas och en utveckling är nödvändig. Skapa utvecklingsmiljöer mellan det offentliga och näringslivet, där framsteg för både offentlig sektor, såväl som nytta för näringslivet kan ske. Integration av tjänster mellan myndigheter och företag kan vara ett lyft för båda parter. Det är angeläget att rätten till IT som verktyg skall vara på lika villkor för alla. Tillgängligheten skall på olika sätt vara möjlig att anpassa, både tekniskt och funktionsmässigt så att även grupper som har svårt med tillgänglighet skall underlättas. Det är glädjande att rapporter visar att det numer är relativt jämställt mellan kvinnor och män, medan det är angeläget att ta fasta på de orsaker som ligger bakom att ursprungsfaktorn visar en betydande skillnad. Vi kan inte tolerera att grupper i samhället ställs utanför de möjligheter som informationsteknologin bjuder. liberalerna avser att återkomma i samband med regeringens IT-proposition och utveckla dessa tankar samt även peka på ett bredare framtidsscenario.