mot · GS02Sf360 · 2004-10-05 00:00:00 — Invandringen är bra för . Att människor från olika delar av världen har kommit till vårt land har lämnat ovärderliga bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. Med en ny politik för öppenhet och integration kan allvarliga problem minskas, som alla de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Invandringen har gjort rikare, men kan vi inte blunda för att integrationspolitiken är ett av de senaste decenniernas stora politiska misslyckanden i . Med en politik som allmänt sett förbättrar klimatet för arbete och företagande, kommer människor med ursprung i andra länder och kulturer att få det mycket enklare att komma i arbete och egen försörjning. Därigenom ökar de naturliga kontaktytorna mellan "nya" och "gamla" svenskar, som de ekonomiska och sociala skillnaderna minskar och därmed en viktig del av grogrunden för utanförskap, rasism och främlingsfientlighet. integrationspolitik inriktas på arbete och företagande där varje individ ses som en resurs och där samarbete i vardagen ses som integrationens drivkraft. 6Arbete är nyckeln till integration6 7Se invandrarna som en resurs7 9Öppna arbetsmarknaden - för alla10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att integrationspolitiken skall inriktas på arbete och företagande där varje individ ses som en resurs och där samarbete i vardagen ses som integrationens drivkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att invandrares företagande bör prioriteras och beaktas vid näringspolitikens utformning i högre utsträckning än vad som görs i dag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kartlägga och synliggöra diskriminering av människor med invandrarbakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förpliktigande partnerskap mellan de offentliga aktörerna och arbetsmarknadsorganisationerna.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör öka möjligheterna till arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man skall kunna ansöka om arbetstillstånd på plats i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att människor som har ett arbetserbjudande i skall få arbetstillstånd omgående. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansökan för anhöriginvandring bör kunna ske i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att underlätta för anhöriga utanför kärnfamiljen att få uppehållstillstånd i förutsatt att anknytningspersonen har försörjningsansvar för den anhörige. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att modersmålsundervisning bör inledas i förskolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att valideringssystemen bör få ett större kunskapsfokus.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra och individualisera sfi-undervisningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande som skall avvisas skall ha rätt att arbeta och studera svenska fram till avvisningsdatum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att asylsökande skall få ID-handlingar som gör att de själva kan ta ut sin lön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda insatser för att underlätta en positiv utveckling av "segregerade" bostadsområden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kampen mot rasism och främlingsfientlighet. 1Yrkande 2 hänvisat till NU. 2Yrkande 4 hänvisat till AU. 3Yrkandena 10-12 hänvisade till UbU. 4Yrkande 15 hänvisat till BoU. Invandringen är bra för . Att människor från olika delar av världen har kommit till vårt land har lämnat ovärderliga bidrag till vårt samhälles sociala, ekonomiska och kulturella dynamik. Med en ny politik för öppenhet och integration kan allvarliga problem minskas, som alla de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Trots att en femtedel av den svenska befolkningen består av människor med utländsk bakgrund och trots att miljarder kronor har satsats på integrationsåtgärder, har sämst integration av . Visst har invandringen gjort rikare, men kan vi inte blunda för att integrationspolitiken är ett av de senaste decenniernas stora politiska misslyckanden i . utgångspunkt är att hindren för en bra integration i stor utsträckning är skapade på politisk eller facklig väg. En odynamisk arbetsmarknad som genererar otillräckligt med nya jobb och reser höga trösklar till de befintliga, slår hårdast mot personer med svag förankring på arbetsmarknaden och ger ett större spelrum för fördomar att påverka vid nyanställningar. Genom en politik som allmänt sett förbättrar klimatet för arbete och företagande kommer människor med ursprung i andra länder och kulturer att få det mycket enklare att komma i arbete och egen försörjning. Därigenom ökar de naturliga kontaktytorna mellan "nya" och "gamla" svenskar, som de ekonomiska och sociala skillnaderna minskar och därmed en viktig del av grogrunden för utanförskap, rasism och främlingsfientlighet. Integration skapas bäst underifrån, av människors eget samarbete i vardagen, inte genom specialinsatser av bekymrat välvilliga politiker och byråkrater. politik syftar till att ta bort hindren för invandrare att arbeta och starta företag i vårt gemensamma land. Det handlar om: Integrationspolitiken ska inriktas på arbete och företagande där varje individ ses som en resurs. Särskilda insatser för invandrares företagande. Förstärkt kamp mot diskriminering. Enklare regelverk för arbetskraftsinvandring. Ett partnerskap mellan arbetsgivare, fack och de offentliga politiska nivåerna. Förbättrad sfi och förbättrade insatser för validering av invandrares kunskaper och examina. Med en sådan politik blir en omfattande invandring till nytta för alla och regelverket för invandring kan ändras, så att det blir lättare för människor att flytta hit och skapa sin framtid i . Vad som ovan anförts om att integrationspolitiken ska inriktas på arbete och företagande där varje individ ses som en resurs och där samarbete i vardagen ses som integrationens drivkraft bör ges regeringen till känna. vidtogs de första åtgärderna för att underlätta invandrares anpassning till livet i . Integrationspolitikens målsättning var då att assimilera invandrarna där riktade säråtgärder var en central del av politiken. kom integrationspolitiken att bli mer mångfaldsinriktad där invandrarna skulle behandlas utifrån individuella behov och inte som en homogen grupp. Den förändrade inriktningen av politiken medförde bland annat att inrättades 1998. Trots att inriktningen av integrationspolitiken förändrades kan vi konstatera att integrationen misslyckats. är ett delat land. Stora grupper av invandrare befinner sig i ett utanförskap. Vi ser det på arbetsmarknaden, i socialförsäkringssystemen, inom utbildningen och i bostadsområdena. Politiska insatser i form av integrationsverk, integrationsminister, integrationskanslier, integrationsprojekt, storstadssatsningar, särskilda invandrarprogram på arbetsförmedlingarna - listan kan göras lång - har inte bidragit till att vi har fått en fungerande integration i . är kritisk till bristande integration av invandrare och manar till åtgärder så att det ska löna sig bättre att arbeta i . rapporter pekar inte på det svenska skattesystemet som orsak till den bristande integrationen, utan inriktar sig på den svenska arbetsmarknadens diskriminering av invandrare. Andelen sysselsatta infödda svenskar ligger på en nivå på jämfört av utrikesfödda personer. Infödda svenskar och invandrare lever i två olika världar. En betydande del av invandrarna lever i betongförorternas . Många av de etniska svenskarna lever i trygga bostadsområden närmre städernas centrum eller i småorternas idyller. 6Arbete är nyckeln till integration För går vägen till en lyckad integration genom arbete. Vi vill se ett där människor, oavsett vilken hudfärg man har eller var man är född, kan komma in på arbetsmarknaden på lika villkor. Bättre förutsättningar att kunna välja var man vill bo måste skapas. De resurser och den potential som finns hos de människor som valt att lämna sina hemländer för att komma till får inte gå förlorade. Det är dags att agera. Det är hög tid att se alla människor som resurser och bryta det omhändertagandeperspektiv som länge präglat integrations- och migrationspolitiken. Fokus för integrationspolitiken ska inriktas på arbete och företagande och en tilltro till människan. Låt oss se invandrare som de resurser de är och öka deras möjlighet till självbestämmande. Som vi ovan har beskrivit så handlar integrationspolitiken mer om att riva hinder än om att utforma riktade åtgärder. tror inte att integration är en process som kan styras av staten eller genom byråkratiska beslut. Precis som med jämställdhetspolitiken måste integrationspolitiken genomsyra alla politiska nivåer. Varje region, kommun och ytterst varje individ måste ta sitt ansvar för att vi ska få en lyckad integration i . 7Se invandrarna som en resurs Vi behöver inte bara fler människor som kommer till och arbetar, vi behöver även öppna upp den inhemska arbetsmarknaden för de människor som av olika skäl inte släpps in på arbetsmarknaden . Det finns en stor outnyttjad potential hos den grupp arbetslösa invandrare som finns i vårt land. Invandrare har en genomsnittligt svagare arbetsmarknadsanknytning än infödda svenskar, vilket är en trend som går tillbaka till 1970-talet. Den höga sysselsättningsgrad bland invandrade män sjönk . Andelen förvärvsarbetande invandrare av båda könen sjönk kraftigt när massinvandringen av krigsflyktingar sammanföll med ekonomiska krisen i . råder stora svårigheter för invandrare att komma in på arbetsmarknaden. Det är särskilt svårt för invandrare att få ett arbete som man är kvalificerad för. Totalt finns det 30 000 icke sysselsatta eller "felsysselsatta" invandrade akademiker i landet. Att inte tillvarata dessa resurser innebär en stor kompetensförlust för . Anledningen till varför situationen ser så dyster ut som den gör beror på många olika faktorer. anser att förklaringarna till invandrares svårighet att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden bland annat står att finna i tre huvudfaktorer: passivisering och brist på motivation till följd av ett negativt bidragsberoende, dåligt företagsklimat och diskriminering. Fyra av tio utrikes födda män är fortfarande efter fem till i utan arbete. Av de flyktingar som mottogs 1997 stod två tredjedelar utan egen försörjning introduktion. Vanmakt, klyftor och social problematik ersätter de möjligheter som borde följa utbildning och kompetens. Snarare än att nyanlända etablerar sig i svenskt arbetsliv, integreras och bidrar till samhällets ekonomi, så skapar dagens system ett bidragsberoende och ett utanförskap som förstärker segregationen. blev ansvarig för flyktingmottagandet och i samma veva etablerades socialbidraget som försörjningskälla för nyanlända invandrare. Detta är en av orsakerna till varför en stor del av invandrarna är dåligt etablerade på arbetsmarknaden. Istället för att slussa in asylsökande och flyktingar i en negativ spiral av bidragsberoende, bör de uppmuntras till sysselsättning. Det är dags att se alla människor som resurser och komma bort från den omhändertagandepolitik som länge präglat integrations- och migrationspolitiken. Det är dags att byta fokus till en integrationspolitik som inriktas på integration genom arbete eller företagande. Satsningar för att få in fler invandrare på arbetsmarknaden måste till. Ökad sysselsättning bland invandrare genererar flera nyttigheter. Invandrarna ges förhoppningsvis ökade möjligheter till kontakter med svenskar på arbetet. Det genererar ett utökat socialt kontaktnät, band kan knytas mellan svenskar och invandrare vilket bidrar till en lyckosam integration och förståelse för varandras särart. Framför allt bidrar ett eget arbete till ett ökat självförtroende och en möjlighet att själva påverka sitt liv. Arbete bidrar till att få makt över sin vardag. Att ha ett arbete att gå till är ett led i detta. Låt oss se invandrarna som de resurser de är och öka deras möjlighet till självbestämmande. Företag som drivs av personer med invandrarbakgrund är och har alltid varit en viktig del av den svenska ekonomin. Dessa företagare skapar nya marknader, introducerar nya produkter och bidrar till en hög servicenivå i samhället. Vart femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är något högre än för dem som är födda och uppvuxna här. Företagande kan också vara en nyckel till integration och ett sätt att bli en del i det svenska samhället. Men det finns en annan sida av myntet. Sociala och strukturella mekanismer, som till exempel låg status i samhället och diskriminering på arbetsmarknaden, gör att många invandrare startar egna företag. Det krävs nya verktyg inom ramen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken för att ta bort strukturella barriärer och ogynnsamma villkor för företagen. är ett viktigt och välkommet tillskott till den svenska ekonomin. Flera utredningar visar att företagare med invandrarbakgrund har särskilda svårigheter att erhålla finansiering till start och utveckling av företagets verksamhet. De allmänna bristerna i det svenska företagarklimatet - höga skatter och en omfattande regelbörda - kan förväntas ge invandrarföretagare särskilda svårigheter. Regelverk, som är svåra att förstå för personer med svenska som modersmål, kan vara nog så besvärliga för personer med bristfälliga språkkunskaper och vana vid andra rättskulturer. En annan konsekvens av detta kan tänkas vara en sämre rättssäkerhet. Regelförenklingar och en ökad servicemedvetenhet från myndigheternas sida torde således vara av särskilt stor vikt för invandrares företagande. Det är dags att uppmärksamma och uppmuntra invandrarnas potential och företagaranda. Vi måste se dem som de resurser de är, människor med idéer och möjligheter. Men de måste också ges möjlighet och resurser att starta och driva företag i större utsträckning än vad som görs . avsätter 50 miljoner till invandrares företagande under utgiftsområdet Regional utveckling. Vi anser att invandrares företagande måste prioriteras i högre utsträckning och beaktas vid näringspolitikens utformning. Detta bör ges regeringen till känna. Flera faktorer till varför invandrare är dåligt etablerade på arbetsmarknaden brukar anges, exempelvis att invandrare ofta saknar utbildning eller har brister i svenskkunskaper. Detta stämmer inte. Det finns få empiriska studier som belyser svenskkunskaperna i relation till arbete. Av de undersökningar som finns (2002, Arai m.fl. 2000b, Rooths 2001b) kan man utläsa att kunskaper i svenska språket visserligen är viktigt på den svenska arbetsmarknaden men också att mycket goda kunskaper i svenska inte är tillräckligt för att personer med utländsk bakgrund ska ha samma chanser som etniska svenskar. Studier där man undersökt utbildningsgrad i förhållande till arbete visar att låg utbildning inte kan vara en förklaring till den låga sysselsättningen bland personer som inte är födda i . Att invandrare skulle söka arbete i mindre omfattning än personer som är födda i finns det inte heller något empiriskt stöd för. Många faktorer talar för att diskrimineringen är boven i dramat till varför många invandrare är dåligt etablerade på den svenska arbetsmarknaden. Flera undersökningar ger belägg för att diskriminering förekommer i svenskt arbetsliv. Hjerm (2002) hävdar att diskrimineringen av invandrare på arbetsmarknaden är mer utbredd än vad vi velat tro (Bilaga 4 till LU 2003/04, SOU 2004:73). och andra studier visar den krassa verkligheten - sorteringen på arbetsmarknaden sker efter hudfärg. Utrikes födda, adopterade barn med "icke-svenskt utseende", andra- och tredjegenerationens nya svenskar har svårare att få ett arbete än etniska svenskar, detta trots att många personer med utländsk bakgrund har kompetens eller utbildning som är efterfrågad på den svenska arbetsmarknaden. Resultaten av de många undersökningar som gjorts talar sitt tydliga språk: diskriminering på grund av hudfärg förekommer i . Det finns flera exempel på vetenskapligt belagda fall av diskriminering. Exempelvis finns ett uppenbart samband mellan arbetsförmedlingarnas tjänstemäns bemötande av invandrare och möjligheterna att få ett arbete (bl.a. , A 2000, Broomé, 2001). Destruktiva mönster i bemötande från tjänstemän vid arbetsförmedlingar och socialtjänst är vanligt. Arbetsförmedlare upplevs av många invandrare som inkompetenta och ovilliga att bistå den sökande till arbete. Egna initiativ och förslag från den arbetssökande bemöttes med kritik, ovilja eller rent av ilska över agerande utanför rutinerna. Listan på exempel på diskriminering på arbetsmarknaden kan göras lång. Anmälningarna till när det gäller etnisk diskriminering ökar lavinartat, vilket är ytterligare ett tecken på hur utbredd diskrimineringen är. Troligtvis beror en del av det dåliga bemötandet av invandrare på okunskap. Vad som behövs är ökad kunskap om hur diskriminering kan förebyggas och motverkas. Individuella egenskaper måste lyftas fram och värderas i varje enskilt fall där fokus ligger på människan och inte på personens utseende eller härkomst. finns det inte någon utarbetad strategi för hur vi ska få bukt med diskrimineringen av invandrare. Behovet av en omfattande kartläggning och ett synliggörande av diskrimineringen på den svenska arbetsmarknaden är stort. Om vi får en ökad kunskap om diskriminering, kan olika åtgärder som förhindrar och förebygger diskriminering åstadkommas. Vad som ovan anförts om att kartlägga och synliggöra diskriminering av människor med invandrarbakgrund bör ges regeringen till känna. Fler förslag som berör diskriminering på arbetsmarknaden finns i arbetsmarknadsmotion. Fackliga intressen bidrar ofta till att försvåra invandrares inträde på arbetsmarknaden. Det kan gälla vilka krav som ska ställas på akademiker med utländsk examen för att få jobb inom t.ex. den svenska hälso- och sjukvården. Förslag om att låta nyanlända asylsökande eller invandrare som inte kommit in på arbetsmarknaden göra enklare arbetsuppgifter inom den offentliga sektorn som motprestation för socialbidrag, har också motarbetats av fackliga företrädare. I den stora debatten om arbetskraftsinvandring blev denna motsättning ovanligt tydlig när de fackliga organisationerna till och med drev annonskampanjer som utmålade östeuropéer som hot mot arbetsvillkoren. För att åstadkomma en bättre integrationspolitik och uppnå en större öppenhet är det viktigt att de fackliga organisationerna antar en mer konstruktiv attityd än detta, oftast reflexmässiga, motstånd. Det finns också starka motiv för att i högre grad involvera arbetsgivarna i integrationsarbetet. Arbetsgivarnas organisationer har varit pådrivande för en mer öppen migrationspolitik. Tyvärr har detta engagemang inte åtföljts av liknande insatser för en bättre integration och minskad diskriminering.Det behövs ett partnerskap mellan de offentliga aktörerna och arbetsmarknadens organisationer för att sänka trösklarna till den svenska arbetsmarknaden. Ett sådant partnerskap måste bygga på konstruktiv samverkan och en självkritik från alla inblandade, inte på samstämmighet utifrån förskansade intressen och minsta gemensamma nämnare. Innehållet i ett sådant partnerskap kan omfatta en lång rad åtgärder för att sänka trösklarna, t.ex. vad avser arbetsinsatser som motprestation för bidrag, insatser för arbetspraktik och validering, kraftsamling mot diskriminering m.m. Vad som ovan anförts om ett förpliktigande partnerskap mellan de offentliga aktörerna och arbetsmarknadsorganisationerna bör ges regeringen till känna. 9Öppna arbetsmarknaden - för alla Efter krigsslutet och rådde stor arbetskraftsbrist och invandringspolitiken liberaliserades allt mer. En gemensam nordisk arbetsmarknad som präglades av öppenhet inrättades. Nordiska arbetare kunde bosätta sig och söka arbete i vilket nordiskt land som helst. Även för andra länder i slopades restriktioner för migration, och många människor fick möjligheten att resa till och söka arbete. avskaffades systemet med fri arbetskraftsinvandring och icke-nordiska medborgare var tvungna att genomgå särskild arbetsmarknadsprövning för att få arbetstillstånd (Välfärdspolitiska rådets rapport ). sjönk andelen arbetskraftsinvandrare avsevärt och har flyktinginvandringen dominerat. Människor som vill komma till för att arbeta och som inte är medborgare i något EU- eller EES-land hindras av restriktiva regler. Med glädje kan vi konstatera att Socialdemokraternas förslag att införa särskilda övergångsregler för de nya EU-ländernas medborgare avslogs av . För är inte människor som vill komma till och arbeta ett hot, utan en möjlighet. Vi vill se ett öppet där alla medborgare behandlas likvärdigt. Öppenheten bör vidgas så att även människor utanför får möjlighet att arbeta och skapa sig en framtid i . var det parti som först tog principiell ställning för ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring. Vi fullföljer denna linje och föreslår att ett regelverk ska utarbetas, som gör det möjligt att söka arbetstillstånd på plats i och att arbetserbjudande automatiskt ska medföra arbetstillstånd. verkar för att bör undersöka hur vi öppnar för vidgad arbetskraftsinvandring, både för att bedriva verksamhet som anställd och som egenföretagare. är i stort behov av ett tillskott av nya människor, inte bara för att berika vårt land socialt och kulturellt utan också av samhällsekonomiska skäl. Vi står inför en demografisk situation som manar till åtgärder. Många personer kommer att lämna arbetslivet och gå i pension . Om dagens mönster vad gäller ålders- och förtidspension består så kommer att lämna arbetslivet . Arbetskraftsinvandring är inte bara positivt ur ett arbetsbehovsperspektiv, utan kan också bidra till tillväxt och nya arbetstillfällen. Vad som ovan anförts om att bör öka möjligheterna till arbetskraftsinvandring bör ges regeringen till känna. Vi anser att människor som har ett arbetserbjudande i ska kunna erhålla ett arbetstillstånd omgående efter ansökningsförfarandet. Människor som inte har något arbetserbjudande ska också få komma hit och söka arbete. Liksom de personer som kommer från EU/EES-länder ska människor från andra länder också tillåtas resa in ( med eller utan visum enligt gällande bestämmelser för respektive hemland) och vistas i för att söka arbete. Likaså måste det bli enklare för asylsökande att få arbeta på besked om uppehållstillstånd. måste en person åka hem till sitt hemland och söka svenskt arbetstillstånd om personen fått ett arbete här under en Sverigevistelse. Vi vill underlätta arbetsmöjligheterna i för människor från andra länder. Arbetstillstånd skall ges snabbare och enklare . Man bör kunna ansöka om arbetstillstånd direkt i . Detta bör ges regeringen till känna. För att underlätta människors möjlighet att flytta från sitt hemland och arbeta i , anser vi också att en person som har ett arbetserbjudande från en arbetsgivare i bör kunna få ett arbetstillstånd omgående. Tillståndet bör vara kopplat till individen och inte vara beroende av en specifik arbetsgivare, region, bransch eller dylikt. En person som har ett bindande arbetserbjudande/anställningskontrakt med en arbetsgivare i ska omgående efter ansökningsförfarande - oberoende av vilket land som personen i fråga är medborgare i - kunna erhålla ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd i en administrativ handling. Tillståndet bör ges om anställningen är fast eller har en varaktighet om .