ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Bo323 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga en förstärkning av kommunernas rätt att självständigt besluta om inrättande av elfria zoner. Det finns mycket som är spännande när kommunikationssystemen mellan samhällets alla sektorer utvecklas, vilket är en viktig förutsättning för tillväxt och regional utveckling. Beslutet om ändring av ledningsrätten har tyvärr skapat en del oro bland människor och många undrar hur de nya masterna kommer att påverka vår natur och oss som människor. När det gäller placering är det självklart att människor och natur skyddas i så stor utsträckning som möjligt. Därför känns det bra att konstatera att ledningsrätten inte upphäver den kommunala bygglovsprocessen, utan att operatörerna även fortsättningsvis måste ansöka om nödvändiga bygglov innan nya kan sättas upp. Detta betyder även att de omkringboende och berörda måste tillfrågas och att man som vanligt måste ta hänsyn till känslig natur- och kulturmiljö. All verksamhet som kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljö omfattas också av försiktighetsprincip. Dessutom finns motsvarande försiktighetsprincip i strålskyddslagen som verksamhetsutövare har att följa och där är tillsynsmyndighet. Människors oro över vad strålning kan ge för hälsoeffekter måste dock tas på allvar. Kommunerna har ett direkt ansvar för att skapa så bra livsbetingelser som möjligt för sina invånare. Beslut om bygglov kan ändras via överklaganden, vilket kan leda till att en kommuns strävan att exempelvis låta ett visst geografiskt område utgöra ett elfritt område omintetgörs. Därför finns det anledning att överväga att stärka kommunernas möjlighet att självständigt besluta om inrättande av elfria zoner inom ett avgränsat geografiskt område.
mot · GS02Fi201 · 2004-09-15 00:00:00 — beslutar att avskaffa reklamskatten. Om ICA eller COOP delar ut reklam direkt i min brevlåda betalar de ingen reklamskatt. Skatten på reklamtrycksaker avskaffades nämligen 1998 av . Har ICA eller COOP ett reklaminslag i kommersiell TV eller radio eller på Internet betalar de inte heller någon reklamskatt. Om samma reklam däremot införs i eller SvD så tas ut i reklamskatt. Införs samma reklam i till exempel , en tidskrift inom fackpressen, såär reklamskatten . Det är svårt hävda att detta utgör fri konkurrens eller konkurrens på lika villkor. Till detta kan läggas att reglerna inte är entydiga. Därmed finns det mängder av gränsdragningsproblem. Allt detta har insett och har hos regeringen begärt förslag om att reklamskatten skall avskaffas. har dock inget hänt. Det är uppenbart att den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier inte prioriterar ett avskaffande av reklamskatten. Vad som är värre är dock att beslut ignoreras. Reklamskatten måste avskaffas .
mot · GS02Fi203 · 2004-09-21 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om slopandet av reklamskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. Nästan hälften av vårt lands invånare, , är medlemmar i en idrottsförening. En stor del av dessa är dessutom aktiva utövare. En liten bråkdel av dessa tävlar på elitnivå och kan leva på sitt idrottsutövande. Idrotten är av stor betydelse för samhället. Genom idrotten blir människor delaktiga i en positiv gemenskap som bidrar till fostran och utveckling och dessutom ger dem en bättre hälsa. Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol-, drog- och rökfria miljöer. Idrotten bidrar även till friskvården genom att stimulera till regelbunden träning, friluftsliv och andra fysiska aktiviteter. Det är också klart dokumenterat att fysisk aktivitet ökar människans förmåga, inlärningsprestationer och lust att lära. Regelbundna motionsvanor innebär också att fritiden får ett rikare innehåll. Det är ingen tvekan om att idrotten betyder mycket för att skapa en naturlig integration för människor med utländsk bakgrund som av olika skäl vill bosätta sig i vårt land. brottas många idrottsföreningar med att få sin ekonomi att gå ihop. De aktiva säljer lotter, kläder m.m. Man ordnar basarer och fester. Man jobbar aktivt med att få sponsorer och annonsörer. Mycket kraft får läggas på att få ekonomin att gå ihop. Detta är inte fel. Det är bra att enskilda människor engagerar sig i sin förenings ekonomi, men det vore önskvärt att både de aktiva och ledarna hade möjlighet att ägna sig mera åt föreningens kärnverksamhet. Enligt dagens regler skall alla idrottsklubbar som tjänar mer än på reklam registrera sig hos Särskilda skattekontoret i och betala reklamskatt. Det har visat sig att ett antal idrottsföreningar har missat denna bestämmelse. Många småklubbar drivs av ideellt arbetande medlemmar och styrelse och det är inte svårt att förstå att det ibland kan vara svårt att vara insatt i alla lagar och paragrafer. Vi anser att de föreningar som drivs ideellt och utan vinstintresse borde slippa betala skatt på de reklam- och sponsringsintäkter som man genom idogt ideellt arbete och engagemang lyckas ta in till sin förenings arbete.
mot · GS02Fi204 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reklamskatten avvecklas. Reklamskatten, som är en punktskatt, infördes i syfte att förstärka presstödet och därigenom förhindra ytterligare nedläggning av dagstidningar. Skatten tas ut på annonser som avser reklam och för annan annons för vilken ersättning betalas, till exempel namnuppgift i telefonkatalogen. För annons i allmän nyhetstidning är skattesatsen av beskattningsvärdet och för övriga annonser, till exempel i veckotidningar, . Även utomhusreklam och filmreklam drabbas. Däremot tas inte denna skatt ut på radio, tv och Internet. Skatten är endast inriktad på reklam i för den svenska marknaden. avskaffades reklamskatt på trycksaker, så kallad direktreklam, främst för att skatten ansågs medföra allvarliga problem för små och medelstora tryckerier. Reklamskatten till statskassan har varit föremål för två utredningar. Den senaste heter "Avskaffa reklamskatten". Så sent som tillkännagav regeringen att den ansåg att skatten på reklam borde avvecklas, men skatten blev ändock kvar. Vid uppvaktning hos har gjorts gällande att reklamskatten har inslag av statligt stöd, vilket kan snedvrida konkurrensen på reklammarknaden. Reklamskatten upplevs med rätta som orättvis, svår att tillämpa och konkurrenssnedvridande varför denna form av skatt bör avvecklas.
mot · GS02Fi205 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genderbudgetering inom EU. Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapport om genderbudgetering. Arbetet med genderbudget uppges pågå inom ansträngningarna för gender/mainstreaming. Någon tidtabell för införande samt utformning och innehåll har inte kunnat erhållas. Då frågan är angelägen för såväl mig som regeringen såär min förhoppning att regeringen arbetar aktivt med att arbeta fram en tidtabell och dess utformning och innehåll. Förhoppningen är att regeringens agerande ska leda fram till ett snabbt beslut så att genderbudgetering kan införas inom EU .
mot · GS02Fi206 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reklamskatten skall avskaffas. tillkännagav för regeringen som sin mening att reklamskatten bör avvecklas. Frågan togs upp 2002, men då förutsättningarna för en finansiering av avskaffandet av reklamskatten inte ansågs föreligga blev skatten kvar. Även vid budgetberedning ansågs statsfinansiellt skäl hindra att skatten avskaffades. I budgetpropositionen , under 8.5.4 Reklamskatten gjorde regeringen följande bedömning. "Förutsättningarna för finansiering av ett avskaffande, alternativt stegvis avskaffande, av reklamskatten föreligger inte." Vi tycker att detta ställningstagande är anmärkningsvärt då det föreligger en beställning från . Regeringen bör leva upp till de beslut som fattat och avskaffa reklamskatten. Reklamskatten infördes i syfte att förstärka presstödet. Reklamskatten tas ut på annonser. För annonser i allmän nyhetstidning är skattesatsen , med ett fribelopp på . För övriga annonser är skatten . Det innebär att veckotidningar och våra ca 250 gratistidningar betalar . avskaffades reklamskatten på reklamtrycksaker, så kallad direktreklam, främst för att skatten ansågs medföra allvarliga problem för små och medelstora tryckerier. Samma motivering för att avskaffa reklamskatten borde kunna tillämpas på de flesta av våra gratistidningar. Många gratistidningar betyder mycket för sin ort. Inte sällan finns dessa tidningar på landsbygden och drivs av småföretagare. Reklamskatten har ifrågasatts av , som frågat den om inte reklamskatten strider mot EG-fördragets artiklar om statligt stöd. Detta på grund av att radio, TV, Internet och direktreklam är befriade från reklamskatt.
mot · GS02Fi207 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa reklamskatten. Budgetproposition för är avlämnad och inte heller ansåg regeringen att det fanns förutsättningar för att avskaffa reklamskatten. I stället avfärdade man frågan med i stort sett samma skrivningar : Det är "inte heller nu" möjligt att ta bort reklamskatten. har en direkt och uttrycklig beställning liggande hos regeringen om att just avskaffa reklamskatten. Ändå händer ingenting. Det är nonchalant gentemot och det är nonchalant gentemot de medier som utsätts för denna särbeskattning. Reklamskatten snedvrider konkurrensen mellan medierna då den bara belastar vissa medier såsom dagstidningar och tidskrifter, men däremot inte reklamradio, TV, Internet och direktreklam. Reklamskatten är också rättsosäker, svårtillämpad och svårförutsägbar, vilket bl.a. visar sig i den stora mängd reklamskatteärenden som belastar förvaltningsdomstolarna. Regeringen uppger - - att den har "prioriterat" frågan om reklamskattens avskaffande i budgetarbetet. Detta har man emellertid nu sagt så att det saknar trovärdighet. Konkurrensen på annonsmarknaden är mycket hård och alla medier har självfallet att tävla på egna meriter. Staten skall då inte snedvrida konkurrensen med en selektivt riktad punktskatt. En fortsatt särbeskattning av kvalitetsmedier som tidningar och tidskrifter är därför direkt oansvarig och oförsvarlig. Regeringen bör därför omgående ta initiativ till en avveckling av reklamskatten.
mot · GS02Fi209 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommunala självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellan kommunerna. Regeringsformen anger att kommunerna har rätt att ta ut den skatt som fordras för de åtaganden som kommunens folkvalda beslutar om. Den nuvarande utformningen av det kommunala inkomstutjämningssystemet bryter enligt vår uppfattning mot grundlagen. Den kommunala skattenivån är ytterst en fråga som de folkvalda exklusivt skall besluta om. Om skattesatsen uppfattas som riktig och motiverad är slutligen en fråga som väljarna avgör vid allmänna val. Det parti som föreslår väljarna en ändrad skattesats och får gehör för den skall utan statens sanktioner kunna ändra den. Detta oavsett om beslutet innebär en högre eller lägre skattesats. Nuvarande system med mellankommunal utjämningsavgift, s.k. , är ett exempel på statens övergrepp mot det kommunala självstyret. Om en kommun med för låg egen skattekraft behöver ytterligare resurser skall detta regleras mellan staten och den enskilda kommunen. Ingen kommun skall tvingas höja skatten för att finansiera andra kommuners åtaganden. Det kommunala utjämningssystemet måste avskaffas. Kommuner med låg skattekraft måste däremot få förstärkning av sin ekonomi. Kommuner bör garanteras en viss inkomst - t.ex. en viss skattekraft - via statsbidrag. Detta innebär att alla skattebetalare som betalar statlig skatt stöder kommuner som på grund av låg skattekraft har svårt att finansiera sin verksamhet med egna kommunalskattemedel.
mot · GS02Fi210 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av reklamskatten fortsätter enligt tidigare riksdagsbeslut. Under sommaruppehåll har reklamskatten blivit aktuell genom att en viss idrottsförening i enligt uppgift undanlåtit att betala reklamskatt. Reklamskatten infördes för att finansiera presstödet. I en statlig utredning (SOU 1997:53) slogs fast att reklamskatten var omodern . Den är också svårtillämplig för de skattepliktiga och förmodligen svårhanterlig även för skattemyndigheten. Reklamskatten skapar en orättvis konkurrenssituation mellan medierna. Så här ser reklamskatten ut : Dagspressen betalar i skatt på annonsintäkter som överstiger . Tidskrifter betalar reklamskatt på annonsintäkter som överstiger . Gratistidningarna betalar reklamskatt på alla annonsintäkter. Radio och TV är trots sina reklaminslag befriade från skatten. Reklam på Internet beskattas inte. Reklamskatten på trycksaker togs bort 1999. har i full enighet givit regeringen i uppdrag att pröva frågan om att fasa ut reklamskatten och att påbörja en stegvis avveckling av skatten 2004. I skatteutskottets betänkande 2002/03:SKU11 slås fast: "Det råder en bred politisk enighet om att reklamskatten i sin helhet bör avskaffas." Med motiveringen att "det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering av sådana åtgärder" avvisar regeringen i årets budgetproposition det av fattade beslutet om reklamskatten. Regeringen borde nu följa beslut och bereda plats för en fortsatt avveckling av reklamskatten.
mot · GS02Fi211 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla reklamskatten i enlighet med den beställning som tidigare gjort. "All offentlig makt i utgår från folket." Det stadgar regeringsformens kapitel 1, paragraf 1. Och är folkets valda representanter. stiftar lagar och beslutar om skatter. Med undantag för reklamskatten bör det tilläggas efter presentationen av budgetpropositionen . För trots att redan för mer än tvåår sedan uttalade att reklamskatten bör avskaffas och att detta borde prioriteras i arbetet med statsbudgeten vägrar regeringen och samarbetspartierna att verkställa beställning. gav regeringen till känna att reklamskatten skulle tas bort och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning. Likafullt saknades förslag om reklamskattens avskaffande i budgetpropositionen för . Det saknades i budgetpropositionen och saknas det också i budgetpropositionen . Det är närmast en provokation mot och folkstyret att ignorera ett så klart ställningstagande. Och det är enligt vår mening oacceptabelt att regeringen återigen struntar i en mycket tydlig beställning från . har kraftfullt markerat vikten av att reklamskatten avvecklas. Om reklamskatten inte kan tas bort i ett enda steg, kan den avvecklas etappvis. Argumenten mot reklamskatten är välkända. Reklamskatten gynnar direktreklamen på dagstidningarnas bekostnad. Det är en märklig och oacceptabel ordning att på detta sätt beskatta dagstidningar, medan konkurrerande annonsmedier som direktreklam, reklamradio, reklam-TV och Internet slipper denna avgift. Dagstidningarna spelar en viktig roll i samhällsdebatten i vår demokrati. Mot den bakgrunden bör regeringen under innevarande riksdagsår för redovisa en plan för hur och när reklamskatten i sin helhet kommer att tas bort. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Fi212 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stimulans för att öka användandet av rättvisemärkta produkter. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. När man köper rättvisemärkt bidrar man till en bättre tillvaro för både barn och vuxna i de fattigare delarna av världen. Rättvisemärkt består av en förening och ett bolag. Föreningen har 18 organisationer som medlemmar. Bolaget utfärdar licenser till svenska företag och ägs av och , . Rättvisemärkt har systerorganisationer i 16 länder i , och . De samarbetar inom , , som är det internationella kontrollorganet. För att en produkt skall kunna få bli rättvisemärkt måste ett antal kriterier vara uppfyllda. Arbetare och odlare skall få skäligt betalt, barnarbete tillåts inte, odlingarna skall vara ekologiska, arbetare skall ha rätt att organisera sig, ingen får diskrimineras på grund av kön, hudfärg eller tro och produkterna skall vara av hög kvalitet. I , som har höga ambitioner när det gäller att försöka bidra till en ökad rättvisa runt om i världen, kan man tycka att det borde vara naturligt att alla offentliga verksamheter använde sig av dessa produkter. är det inte alls så. Om man tittar på kaffe, som kanske är den mest kända produkten, så dricker man inte rättvisemärkt vare sig i eller på Sida. Likadant ser det ut om man tittar på landets kommunala förvaltningar. Regeringen borde ta ett initiativ för att stimulera till ett ökat användande av rättvisemärkta produkter i allmänhet och när det gäller offentliga myndigheter och organisationer i synnerhet. Ett bättre direkt bistånd som får omedelbar effekt hos fattiga människor runt om i världen är svårt att hitta.
mot · GS02Fi213 · 2004-09-27 00:00:00 — beslutar att avslå den gröna skatteväxlingen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avslå den extra fordonsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den handikappfientliga skatten på stadsjeepar. Regeringens överenskommelse med stödpartierna om den gröna skatteväxlingen är dyrköpt för oss alla. Den är ett slag rakt i ansiktet på alla rullstolsburna som behöver bil. Handikappanpassade bilar är oftast van, stadsjeepar, familjebussar eller med andra ord lite större och tyngre bilar. Följande går att läsa på hemsida: "Val av bil När du fått beslut om att du har rätt till bilstöd är det att välja en bil. Det är då viktigt att överväga om: fordonet är lämpligt utifrån funktionshindret fordonet kan förväntas ha en livslängd på minst sju år det är möjligt att anpassa fordonet på ett sådant sätt som behövs med anledning av funktionshindret." Det är just dessa bilar som går att bygga om för att de är större, lättare rymmer rullstolar, har skjutdörr, vilket underlättar för en funktionshindrad samt lättare kan anpassas till att handikappade barn har förändrade behov under uppväxten. Det är just dessa biltyper som ska straffbeskattas. En ogenomtänkt, handikappfientlig och tillväxtfientlig politik blir inte bättre för att den döljs bakom populistiska namn innehållande "grön". Den slår lika blint och utan eftertanke. Högre bensin- och dieselskatt samt extra skatt på tunga fordon kommer att göra det omöjligt för många funktionshindrade att ha kvar sina bilar. Möjligheten att arbeta försvåras och belastningen på färdtjänst kommer att öka. Alla blir förlorare och den enskildes möjlighet att försörja sig själv försvåras och friheten som bilen står för inskränks.
mot · GS02Fi214 · 2004-09-27 00:00:00 — Det kommunala utjämningssystemet och vård enligt LSS tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvenserna av det nya kommunala utjämningssystemet för kostnader enligt LSS. Varje enskild kommun skall erbjuda vård enligt LSS i den kommun där den behövande bor. Den vård som fordras kan emellertid inte alltid erbjudas i hemkommunen varför det finns en möjlighet att träffa avtal om särskilda insatser med en annan kommun. Det nya kommunala utjämningssystemet för kostnader enligt LSS har emellertid fått konsekvenser för ett flertal kommuner i landet. Det gäller bland annat fall där hemkommuner ersätter kostsam och resurskrävande vård enligt en schablonmodell, vilket leder till ökade kostnader för den kommun där den kostnadskrävande vården ges. Det förekommer också att mindre kommuner, där vårdinrättningar är etablerade, drabbas av kostnadsökningar som är helt ofinansierade, vilket riskerar att resultera i skattehöjningar. Det har även förekommit fall där hemkommunen ändrat folkbokföringsadress på vårdtagaren och därigenom överfört ansvaret för vårdtagaren till den kommun där vården ges. Det är viktigt att minnas att det är människor det handlar om i dessa fall. Varken enskild vårdtagare eller vårdgivare får komma i kläm mellan kommuner som är oense om hur utjämningssystemet skall tolkas. Dagens system leder till att vårdtagare ses som en kostnadspost för kommunerna, vilket knappast kunde vara intentionen med lagstiftningen. regler som inte påverkar etableringsmöjligheterna för vårdgivare måste införas. De oklarheter som uppstått i och med utjämningssystemet för kostnader enligt LSS riskerar nu att bli ett etableringshinder för vårdhem. Få kommuner vill riskera att fåökade vårdkostnader enligt utjämningssystemet för kostnader enligt LSS. Det finns även en överhängande risk att befintliga vårdhem hamnar mellan stolarna och hänvisas mellan olika kommuner för att få ersättning för vård enligt LSS. Ett nationellt system med statligt kostnadsansvar för LSS där ersättningen följer vårdtagaren oavsett boendekommun skulle skapa en sund konkurrens där vårdgivare som ger kvalificerad och specialiserad vård inte blir ett kostnadsproblem för de kommuner där de etableras.
mot · GS02Fi215 · 2004-09-23 00:00:00 — och lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling () är i sin nuvarande form . Syftet är att upphandlingen ska ske affärsmässigt och i en öppen konkurrens. På så sätt används skattebetalarnas pengar på det mest effektiva sättet. Grundtanken är att alla aktörer på marknaden ska ha lika villkor. Vi ställer oss naturligtvis bakom den principen. Verkligheten har dock visat sig vara betydligt mer komplicerad. Kommuner och kommunala bolag tvingas genom till merarbete och ökad byråkrati. Det leder bland annat till allmän fördyring och ett stopp för nya idéer. De här negativa effekterna blir särskilt påtagliga för de allmännyttiga bostadsföretagen. Det är inte acceptabelt i ett läge där behovet av nya bostäder till rimliga kostnader är mycket stort på många orter. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över lagen om offentlig upphandling och eliminera de brister för framför allt de allmännyttiga bostadsföretagen som här har påtalats.