mot · GS02Sf363 · 2004-10-05 00:00:00 — I betänkande "Förslag om hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras" (SOU 1997:161) konstateras att det i skulle uppskattas på många håll om det fanns ett informativt och inspirerande material om föräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar och dem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. Trots att det gått utredningen presenterade sina förslag har mycket litet hänt. I många andra länder arbetar man aktivt med familje- och föräldrastödjande verksamhet. I har regering lagt fram en omfattande rapport om hur familjer skall stödjas - inte bara ekonomiskt. I finns ett Föräldrahandledningsprogram. Där har barn- och familjedepartementet bidragit med utveckling och stöd till faktamässigt och metodmässigt material för föräldrar och personal. Det finns alltså goda exempel att följa. Det är hög tid att den socialdemokratiska regeringen nu lägger fram förslag om och stimulans till föräldrastödjande verksamhet. Alltfler familjecentraler växer upp i . Ofta sker det i ett samarbete mellan kommuner och landsting med personal från mödravård, barnavård, öppen förskola och socialtjänst. Syftet är att arbeta förebyggande bland barn och familjer för att erbjuda en mötesplats, främja en god hälsa och stärka det sociala nätverket runt barn och föräldrar. ges exempelvis tidig möjlighet att få kontakt med utsatta och hjälpbehövande familjer. Familjecentralerna skapar värdefulla kontaktnät. Självinitierade och självdrivna nätverksgrupper bildas ofta utifrån deltagarnas behov och önskemål. Grupperna kan rikta sig till unga föräldrar, ensamstående föräldrar, pappor, invandrare eller adoptivföräldrar. Ingen vet hur många familjecentraler det finns i . Det finns ingen instans på nationell nivå med uppdrag att följa upp det arbete som görs. Istället är det en ideell förening, , som vet mest. De har sextio medlemmar och vet att många kommuner är på gång att starta upp en verksamhet. Familjecentraler startas ofta i projektform. Med huvudmännens ansträngda ekonomi vet man väldigt lite om sin framtid. Tyvärr skapar detta inte den långsiktighet som skulle behövas i verksamheten. ser mycket positivt på familjecentralsverksamheten och ser gärna att minst en central med god tillänglighet finns i varje kommun. Verksamheten startas utifrån ett behov och ur ett underifrånperspektiv. Statens uppgift bör dock vara att stå för en nationell uppföljning av verksamheten så forskningen kan tillgodogöra sig de erfarenheter som görs i verksamheten och så att statistiskt material kan samlas och spridas. Staten bör också stå för stimulans till huvudmännen av verksamheten, så att den kan permanentas och långsiktigt förbättra hälsoläget för barn och familjer samt förebygga att riskfaktorer löses ut. Stabila och fungerande familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ett gott samhälle. Antalet äktenskap och samboförhållanden som slutar med separation har ökat . upplevde 50 500 barn att deras föräldrar separerade. Det måste finnas och erbjudas förebyggande och behandlande insatser när ett behov uppstår. Ett bra sätt att främja familjestabilitet är att erbjuda kompetent och kostnadsfri familjerådgivning. medverkade under fyrklöverregeringen till förstärkt familjerådgivning. Varje kommun är skyldig att erbjuda familjerådgivning men de senaste årens besparingar har dessvärre drabbat verksamheten. Väntetiderna är allt för långa. har i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. vill pröva en familjerådgivningspeng som ger möjlighet att välja privata rådgivare. När ett barn föds bör också en gratischeck till familjerådgivning tillhandahållas för att uppmärksamma vikten av tidig kontakt med familjerådgivning för barnets skull. 7.6Barnen behöver båda sina föräldrar - även om de separerar När en skilsmässa/separation är ett faktum och paret inte kan komma överens, behöver de omgående hjälp att lösa sin situation. Då minskar risken för låsningar. Utifrån , och med barnets bästa för ögonen, bör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas. I samband med detta bör de samarbetssamtal som erbjuds föräldrarna, utvärderas. anser att samarbetssamtalen i nuvarande eller ändrad form sedan bör göras till praxis. Samtalen skall bl.a. leda till att föräldrarna får hjälp med att komma överens om hur ansvar, umgänge och kostnader skall fördelas dem emellan, exempelvis om föräldrarna bor långt ifrån varandra. På så sätt kan långdragna processer och upptrappade konflikter i bästa fall undvikas. Det är otillfredsställande och djupt olyckligt att så många barn förlorar vardagskontakten med den ene föräldern vid en skilsmässa/separation. Barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Generellt bör således gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningar för en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. Det har emellertid visat sig att gemensam vårdnad är bra endast i de fall föräldrarna är överens. Sedan lagen om gemensam vårdnad infördes har den i flera fall lett till negativa konsekvenser för barnen. De har till exempel tvingats umgås med en förälder som tidigare begått övergrepp mot dem. Detta kan naturligtvis inte accepteras. tog därför ställning för en skyndsam översyn av vårdnadslagen. En utredning tillsattes som skall redovisa sitt resultat . kommer att följa utvecklingen i denna fråga. Den parlamentariska presenterade sitt slutbetänkade . I Välfärdsbokslutet bekräftas bilden av att ensamstående med barn ofta är en utsatt grupp i samhället såväl socialt som ekonomiskt. Dessa familjer har bl.a. drabbats hårt av arbetslöshet och av de senaste årens nedskärningar. Ensamstående föräldrars situation ser annorlunda ut än situationen för de föräldrar som lever tillsammans. Ekonomiskt är det kärvare och framförallt saknas ofta ett socialt nätverk. I familjepolitik ingår som en viktig del att ta hänsyn till ensamstående föräldrars speciella situation och förutsättningar och beakta den när politiken utformas. Vi utvecklar detta vidare i motionen "Enastående ensamstående". 8Bättre ekonomi för familjen 8.1Behovet av en familjepolitisk reform Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan/mannen har innan de får barn och omvänt högre ju mer välavlönade föräldrarna är. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Detta har dock skurits ner och försämrats kraftigt . Från valfrihetssynpunktär det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. föreslår förändringar av det familjepolitiska systemet med en bättre fördelningspolitisk profil som också gynnar valfriheten. 8.2Graviditetspeng - trygghet i väntans tider Vårt förslag: En generell graviditetspeng införs som innebär rätt till tjänstledighet med ersättning av graviditeten. Dagarna skall kunna användas flexibelt, men inte kunna sparas till efter barnets födelse. Ersättningen skall uppgå till av den sjukpenninggrundande inkomsten, eller som lägst per dag. Graviditetspengen behöver inte tas ut i utan skall kunna användas för att trappa ner arbetet. Graviditetspengen skall vara en möjlighet för den kvinna som vill utnyttja den. I slutet av graviditeten blir det svårt för många kvinnor att fortsätta sitt arbete. har endast den som har alltför fysiskt krävande arbetsuppgifter och inte kan omplaceras eller blir avstängd från sitt arbete rätt till s.k. havandeskapspenning fram till före förlossning. Många kvinnor är därför hänvisade till att antingen ta ut föräldrapenning innan barnet är fött eller att gå till läkare och bli sjukskriven trots att graviditet inte är en sjukdom. Enligt en genomförd studie av hade tre av fyra kvinnor uppburit sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning i slutet av sin graviditet. Av dessa kvinnor var sjukskrivna, hade havandeskapspenning och använde föräldrapenning före barnets födelse. Behovet av samhällsstöd under slutet av graviditeten är således stort som systemen på många sätt är bristfälliga och tillämpas olika över landet. Genom en graviditetspeng och medföljande rätt till tjänstledighet kan delar av dagens system med havandeskapspenning, förtida uttag av föräldrapenning och i många fall sjukskrivning avskaffas som det nya systemet blir enklare och bättre. Ett enhetligt system skulle vara positivt på flera sätt. Det skulle skapa trygghet för gravida kvinnor, administrationen inom försäkringskassorna skulle minska, legitimiteten i sjukförsäkringssystemet skulle stärkas och läkare/barnmorskor skulle få koncentrera sig på att stödja gravida kvinnor istället för att ägna tid åt att bedöma om den gravidas besvär är tillräckligt stora för att berättiga till sjukskrivning. Preliminära uppgifter från RFV visar att kostnaden för reformen uppgår till . finansierar graviditetspengen i sitt budgetalternativ. För att kvinnor även skall känna trygghet inför förlossningen har föreslagit en nationell BB-garanti. Den består av två delar, en platsgaranti och en förlossningspeng. Detta reformförslag utvecklas vidare i vår Hälso- och sjukvårdsmotion. 8.3Höjd och förbättrad föräldraförsäkring Vårt förslag: höjs grundnivån i föräldraförsäkringen per dag. bör taket i föräldraförsäkringen höjas till 11 prisbasbelopp. Att få barn och bli förälder är inte en opåverkbar händelse, och barn kommer därför sällan som en överraskning för föräldrarna. Någon traditionell försäkringssituation föreligger därför inte på samma sätt som vid t.ex. sjukdom eller arbetslöshet. Inte desto mindre har föräldraförsäkringen stor betydelse för viljan och de ekonomiska möjligheterna att få barn. Föräldraförsäkringen fyller här den viktiga funktionen att ge ekonomisk standardtrygghet för föräldrar de har svårt att upprätthålla denna på annat sätt. De flesta unga föräldrar har ju av naturliga skäl inte hunnit bygga upp något mer omfattande sparande. Vi anser att föräldraförsäkringen bör gälla , men att möjligheterna att spara sina föräldraförsäkringsdagar genom partiella uttag bör vara stora. För barn som fyllt finns en skyldighet för kommunerna att erbjuda en plats inom barnomsorgen (förskoleverksamheten). Från denna tidpunkt bör därför det offentliga stödet inriktas på själva barnomsorgen, snarare än att fortsatt försäkra inkomstbortfall för höga inkomster. Detta stöd måste dock fördelas rättvist, och efter föräldrarnas eget val. Det innebär t.ex. att även föräldrar som vill förlänga tiden hemma med barnen medan de är små, bör få del av de offentliga resurserna till barnomsorgen i form av kontantstöd. 8.3.1Höjd golvnivå i föräldraförsäkringen I föräldraförsäkringen är det inkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Det innebär att den ger en ekonomisk standardtrygghet för föräldrarna den efter barnets födelse, men bidrar den till att konservera inkomstskillnader mellan kvinnor och män och mellan familjer. För att något utjämna dessa skillnader vill därför höja golvet i föräldraförsäkringen. Detta är särskilt viktigt för många av de studenter som ser sig tvungna att välja mellan socialbidragsberoende eller att behöva arbeta eller studera även under barnets första levnadsår. Vi anser också att golven, den lägsta ersättningen, i de olika socialförsäkringarna i princip bör vara lika höga. Därför bör golvet i föräldraförsäkringen höjas från dagens per dag till per dag . 8.3.2Höjt tak i föräldraförsäkringen förespråkar ett trygghetssystem som för de flesta garanterar en större del av eventuella inkomstbortfall med obligatoriska och offentligt finansierade försäkringar, men som även ger utrymme för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Det tar sig uttryck i att vi anser att det finns motiv för olika höga ersättningstak i de olika socialförsäkringarna inklusive arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller föräldraförsäkringens funktion, utformning och finansiering anser vi att det finns motiv som markant avviker från övriga socialförsäkringar. För det första har föräldraförsäkringen betydelse för de ekonomiska möjligheterna för en del familjer att få barn utan att behöva sänka sin ekonomiska standard väsentligt. I vissa fall är det därför tänkbart att även viljan att försöka få barn påverkas på ett avgörande sätt av detta förhållande. För det andra har föräldraförsäkringens nivå också, till följd av ojämn lönestruktur mellan kvinnor och män, betydelse för hur makarna har möjlighet att välja att fördela föräldraledigheten mellan sig. För det tredje gäller föräldraförsäkringen inte en traditionell försäkringssituation, dvs. en opåverkbar händelse som man helst vill undvika. Därför skulle den privata försäkringsmarknaden aldrig kunna lösa föräldraförsäkringens uppgift. De företag som kompletterar föräldrapenningen gör det också som en ren subvention och löneförmån, som inte finansieras med något avgiftsuttag. Det som försäkras är alltså inte risken att få barn, utan inkomststandarden om man har glädjen att få barn. För det fjärde bör alla möjligheter prövas att uppnå ett så barn- och familjevänligt samhällsklimat som möjligt mot bakgrund av den demografiska utveckling som står inför. Om det då går att uppnå en från valfrihetssynpunkt bättre möjlighet för föräldrarna att fördela föräldraledigheten är detta naturligtvis en stor fördel. Dessa fyra skäl anser vi talar för att föräldraförsäkringen bör ses i ett annat ljus än de övriga försäkringarna, som har andra typer av drivkrafter. Taket i föräldraförsäkringen bör därför höjas så att en större del av alla föräldrar omfattas fullt ut av ersättningen. har länge drivit frågan om att höja taket i föräldraförsäkringen och finansierat reformen i sitt budgetalternativ. Vi välkomnar således att regeringen går oss till mötes på denna punkt och föreslår en höjning av taket till 10 prisbasbelopp. vill vi att taket skall höjas till 11 prisbasbelopp i enlighet med vårt familjepolitiska handlingsprogram. På så sätt kan valmöjligheterna från ekonomisk utgångspunkt öka för båda föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom denna förstärkning av föräldraförsäkringen kommer också möjligheten att spara delar av dagar med föräldrapenning att förbättras. På så sätt kan fler få pengarna att räcka längre efter det att barnet fyllt . 8.3.3Låt föräldrarna välja hur de vill dela på föräldraledigheten Barn behöver lära känna både sin mamma och sin pappa det första levnadsåret. Mammorna står för av de uttagna dagarna i föräldraförsäkringen medan papporna står för . Även om kopplingen inte är direkt mellan denna statistik och de båda föräldrarnas faktiska tid med barnen är det eftersträvansvärt med en jämnare fördelning av föräldraledigheten. Främsta skälet till detta är givetvis den förbättrade kontakten mellan pappor och barn. En sociologisk avhandling visar också att risken för en separation minskar när pappor tar ut föräldraledighet.7 En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av barn kan således bidra till ökad familjestabilitet. förbättras dessutom kvinnors ställning på arbetsmarknaden, om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklara val. Det är uppenbart att bilden av hur man ser på föräldraledigheten är splittrad. I en fråga8 till föräldrar om hur de såg på sin egen fördelning av föräldraledigheten svarade att de var nöjda. Dessa föräldrars val och önskemål måste givetvis respekteras. visar andra undersökningar att män skulle vilja utnyttja en större del av föräldraledigheten. När TCO har frågat9 män om synen på föräldraledighet framgår det att av de män som ännu inte har barn tror att de kommer att ta ut hälften av föräldradagarna. Det är viktigt att uppmuntra och stödja de pappor som vill ta ut en större del av föräldraledigheten och detta görs bäst genom att undanröja de hinder som finns. Men vi förordar inte ekonomiska bestraffningar och regleringar för att styra familjens val. Vi anser att det är självklart att mamman och pappan själva skall besluta om vem som skall vara föräldraledig under vilken period. Familjers omständigheter ser olika ut och en enda lösning passar inte alla. Att föräldrarna själva vill och skall bestämma över fördelningen av föräldraledigheten har dessutom ett starkt folkligt stöd. I en Sifo-undersökning10 från föregående år svarade att de själva vill bestämma över fördelningen av föräldraledigheten och en undersökning11 som genomfört visar att åtta av tio har denna uppfattning. Den debatt som förts från socialdemokrater och andra vänsterpolitiker kring frågan om "kvotering" av föräldraledigheten är missvisande på flera sätt. Förespråkare av en "individualiserad" föräldraförsäkring nämner aldrig i sina utläggningar att föräldraförsäkringen är individualiserad. Såväl mamman som pappan har enligt lag rätt till hälften av föräldraförsäkringen vardera (förutom ). Ingen kan således tvinga dem att överlåta dagarna till varandra. Detta blir istället, med utgångspunkt från familjens specifika situation och önskemål, en överenskommelse mellan föräldrarna. Och det är egentligen detta som Socialdemokraterna vill förändra. De vill helt enkelt dra in rätten som föräldrarna har att överlåta dagarna till varandra. Förespråkarna för "kvoterad" föräldraförsäkring vill nämligen inte att familjen skall kunna göra detta val eftersom de, enligt deras mening, gör "fel" val. Det är också därför som man behandlar undersökningar om att föräldrarna själva inte önskar en kvoterad föräldraledighet, med nonchalans. Dessa föräldrar behandlas som om de vore dumma och helt enkelt inte förstår sitt eget eller sina egna barns bästa. Istället för att styra familjens val vill vi riva de hinder som finns för de pappor som önskar ta ut en större del av föräldraledigheten. TCO:s undersökning visar att männen ser taknivån i föräldraförsäkringen som det stora hindret. Eftersom män i regel tjänar mer än kvinnor är det ekonomiskt svårt för många familjer att låta pappan vara föräldraledig . har därför länge föreslagit och finansierat en höjning av taket i föräldraförsäkringen. 8.3.4Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man "försäkrar" och att denna inkomst inte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste tvåårens inkomster. Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. Vårt förslag: För makar med gemensamma barn som inte fyllt ska den totala intjänade premiepensionen fördelas lika dem emellan, om de inte aktivt begär något annat. Genomförandegruppen för det nya pensionssystemet bör ges i uppdrag att utreda den exakta utformningen av reglerna. Dagens kvinnliga ålderspensionärer har i regel lägre pension än män med ålderspension. Det beror på att kvinnor historiskt sett har haft en lägre pensionsgrundande inkomst än män vilket i sin tur beror dels på ojämlikheter i lönestrukturen, dels på att kvinnor tagit ett större ansvar för barn. I det nya pensionssystemet finns, efter ett kristdemokratiskt initiativ, rätten att tillgodoräkna sig pensionsgrundande belopp för s.k. barnår. Det innebär att upp till per barn kan räknas som pensionsgrundande för den som själv tagit hand om sina barn. I det nya pensionssystemet finns också möjlighet att överföra den s.k. premiepensionen mellan makar, efter en aktiv begäran. Syftet är att de på detta sätt ska kunna utjämna pensionerna mellan sig, genom att den med högre intjänad pension kan överföra intjänad premiepension till den med lägre intjänad pension. Allt för få känner emellertid till eller utnyttjar denna möjlighet. Vi anser att jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemensamma barn bör vara den omvända, dvs att makarnas totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte fyllt . De som önskar frångå denna regel bör aktivt begära detta. Den s.k. genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. 8.5Föräldraförsäkringens 2,5-årsregel En siffra som de flesta nyblivna föräldrar framgångsrikt lagt på minnet är . Om en förälder lyckats skaffa sig en bra SGI, sjukpenninggrundande (och FGI, föräldrapenninggrundande) inkomst, före första barnets ankomst får hon behålla samma SGI om nästa graviditet sker efter det första barnets födelse. Detta oavsett inkomst . Många föräldrar väljer att tänja ut de 390 fullbetalda föräldradagarna och kan på så sätt stanna hemma med sitt barn längre än . Många väljer även att återvända till deltid i stället för heltid på arbetsmarknaden. Den enda oron - om man nu vill ha en större familj - är om man rent biologiskt ska lyckas klara den magiska 2,5-årsgränsen. Det finns dock en skillnad mellan SGI och FGI. Det är fortfarande som gäller för FGI, men däremot kan den hemmavarande eller deltidsarbetande förälderns SGI starkt påverkas om denne efter barnets ettårsdag arbetar mindre än som ligger till grund för den ursprungliga SIG:n. Om föräldern skulle ha gått ner i deltid och/eller fortsatt vara föräldraledig på heltid, blir långvarigt sjuk mellan den dagen barnet fyllt ett och så blir sjukpenningen radikalt lägre än förväntat. För att skydda den egna SGI:n (i detta exempel grundat på en heltidstjänst) måste föräldern efter barnets ettårsdag se till att ta ut ersättning från som motsvarar en heltidstjänst (). Om föräldern förvärvsarbetar måste ersättning från tas ut för de resterande två. Om föräldern är helt föräldraledig krävs att ersättning från tas ut i minst . För att klara av den besvärliga ekvationen kan man även använda . Många som missar denna information befinner sig ovetande (i väntan på barn nummer två) i en sårbar ekonomisk situation om de skulle bli långvarigt sjuka. Utredningen SOU 2003:50 styrker syn på problemen som föreligger med skyddstider för föräldrar. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med en proposition för att förbättra och förtydliga dessa regler. Den tillfälliga föräldrapenningen är en ersättning som man kan få t.ex. när barnet är sjukt. Skyddet gäller tills barnet fyllt , i vissa fall upp till . Föräldrarna kan få ersättning under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning utbetalas per barn och år, men inte vid ordinarie vårdares sjukdom. Det har uppmärksammats att familjer som har barn som är sjuka ofta, eller då barn är sjuka , kan få det svårt rent ekonomiskt. Är man dessutom ensamstående kan situationen bli än mer bekymmersam. har därför i flera motioner krävt att frågan om hur tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller länge skall utredas. välkomnar således att regeringen aviserat en förbättring av systemet för dessa familjer. Underhållsstödet infördes och ersatte då bidragsförskottet. Underhållsstöd lämnas med per barn och månad till särlevande föräldrars barn, t.o.m. den månad då barnet fyller . Underhållsstödet är inte ett bidrag i vanlig ordning utan är tänkt som ett tillfälligt stöd. Staten tar över en förälders ansvar efter en separation där paret inte kommer överens om den gemensamma försörjningen av barnen. Stödet utbetalas av staten till boföräldern och sedan skall beloppet återbetalas av den bidragsskyldige. anser att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Vi menar att det är fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av hur stora inkomster han eller hon har. Det riskerar att undergräva legitimiteten i systemet. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser vi att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan statligt stöd utbetalas.