ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T483 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en översyn av gällande regler för farleds- och lotsavgifter. hamn är en av landets största hamnar, där det hanterade godsvärdet utgör en betydande del av det samlade varuvärdet av import och export över hamnar. Hamnen har av trafikverken (, , och ) och näringslivet pekats ut som en av fyra betydelsefulla intermodala noder inom Nordiska triangeln. Avgörande för att kunna ta tillvara de naturliga möjligheter som bland annat hamn har är likvärdiga konkurrensvillkor. Förutom att kostnaderna för lots har ökat har också sättet att beräkna lotsavgifter förändrats till nackdel för hamnar liggande inne i landet med lång farled. Dagens system medverkar till att snedvrida konkurrensen då kostnaderna för att nyttja en inlandshamn blir betydligt högre än för motsvarande tjänst vid en hamn belägen vid kusten. Från samhällssynpunkt innebär detta att samordningen mellan olika transportslag försvåras, dvs motverkar uppbyggnaden av intermodal nod. Naturliga tillväxtpotentialer nyttjas därmed inte optimalt. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en översyn av systemen för farleds- och lotsavgifter, deras konstruktion och nivåer.
mot · GS02T485 · 2004-09-30 00:00:00 — Godkännande av färöiskt körkort tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra ett tillägg i körtkortslagen så att samtliga nordiska körkort omfattas. I accepteras färöiska körkort såsom varande danska. De kan fritt bytas in eller användas som de är. I accepterar vi danska och övriga nordiska länders körkort. accepterar dock inte färöiska körkort och accepterar inte heller att byta in dem mot svenska körkort om har passerat från det att personen med det färöiska körkortet inflyttat till .
mot · GS02T490 · 2004-09-29 00:00:00 — Inrättandet av ett båtregister tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett båtregister. kom förslag om ett båtregister. På grund av olika omständigheter stannade det vid att vara ett förslag som inte fullföljdes. finns ett stort antal fritidsbåtar i våra vatten och statistiken visar att det blir allt fler som går. Att skapa ett båtregister känns därför mer påkallat . Friluftslivet till sjöss är fantastiskt, men tyvärr ingen gratishistoria för samhället. kostar friluftslivet till sjöss ett stort antal pengar genom utgifter för att hålla skärgården ren. Utsläpp från båtar, sopor som lämnas påöar och natur som förorenas är bara några exempel på utgifter som belastar kommunernas budget. Eftersom båtar inte har nån form av klar registrering vet ingen vem som äger vad och ingen har heller någon möjlighet att bli igenkänd. Därför föreslås att regeringen tar initiativ till att skapa ett båtregister.
mot · GS02T492 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om policy för studenters möjlighet att resa till en likvärdig kostnad. Vi ska ha samma möjligheter i hela landet att leva, bo, arbeta och studera. Detta är också ett av målen med den infrastruktur som byggs ut. För att kunna bo där man vill måste vi också i vissa fall arbetspendla eller studera på annan ort. Att detta sker märks också om man ser till antalet tågtimmar som människor i vårt land gör . Pendlingen har dessutom blivit ett vedertaget begrepp hos många människor. har dock något anmärkningsvärt drabbat dem som studerar och kommer från , något som går stick i stäv med alla tankar om utökade arbetsmarknadsregioner, pendling och tanken om att bo på ett ställe, men studera och arbeta någon annanstans. Månadskortet som alltid gått att köpa för studerande med CSN från till finns . Det är indraget och resenärer från och tvingas betala betydligt mer än deras kamrater som bor i . I går det nämligen att köpa månadskort att åka på. Varför denna orättvisa? Ska inte vissa orter ha samma rätt till att pendla till andra orter? I en hårt drabbad kommun blir det ännu svårare med arbetslöshet när det kostar ännu mer att ta sig till närmsta stad. Därför behövs en gemensam policy så att alla studenter i hela landet ges möjlighet att köpa månadskort, till likvärdigt pris.
mot · GS02T493 · 2004-09-29 00:00:00 — Yrkesfiskare, skärgårdsturism och sjösäkerhetsutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesfiskare och skärgårdsturism. Våra fiskare i skärgården har svåra tider. De behöver dryga ut kassan med inriktning mot turism. Att ta ut turister på sälsafari eller laxturism skulle kunna vara uppskattade inslag för både yrkesfiskare och turister. För att få göra detta krävs dock hög kompetens där de som arbetar måste uppdatera sig , genom exempelvis tjänstgöring på större fartyg . Att behöva uppdatera sina kunskaper genom tjänstgöring är dock inte alltid relevant i förhållande till det uppdrag man har. Kompetensmässigt kan det faktiskt vara svårare att framföra sin egen båt än att vara en av många anställda på ett fartyg. Därför föreslås att regeringen ser över kraven på de yrkesfiskare som vill utöva nån form av turism med sin båt, i syfte att underlätta dessa verksamheter.
mot · GS02T497 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett båtregister. I vårt land är det allt fler som skaffar sig fritidsbåtar. Det är en bra utveckling då vårt land har stor tillgång på fina vatten och vår fritid ger fin rekreation. Med de allt fler och större fritidsbåtarna behövs också ordning och reda på detta område. införde den socialdemokratiska regeringen ett fritidsbåtsregister. Tyvärr avskaffade den borgerliga regeringen det obligatoriska registret och det blev frivilligt. Ett båtregister skulle underlätta för många parter t.ex. polisen, tullen och . Många ansåg att när vi hade registret så blev det lättare att hitta försvunna och stulna båtar. Det obligatoriska registret var självfinansierat av båtägarna och därmed ingen kostnad för staten. Av den utredning som har slutförts och är redovisad så framgår det tydligt att , polisen och anser att register skulle underlätta deras arbete och att det skulle bli ökad säkerhet och bättre ordning på sjön. Vi föreslår att ett båtregister införs.
mot · GS02T498 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regler för mopeder och motorcyklar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla som fyller år får rätt att köra moped från det år de fyller. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en utredning görs om olika strålkastarfärg på mopeder och motorcyklar. Åldersgränser för att framföra olika motorfordon har alltid varit något som berör många och därför varit ett kärt samtalsämne. Det vi vill lyfta fram i den här motionen är åldersgränsen för rätten att framföra moped. För de allra flesta är mopedkörning den första kontakten med motorfordon. Lockelsen är mycket stor att prova på när någon av kompisarna fyllt år och fått sin första moped. Vi vill påstå att de allra flesta som fyller år under senare delen pååret överträder lagen och kör moped . såär det svårt att se skillnaden mellan en moped och motorcykel i trafiken. Man kan uppfatta att det kommer en moped trots att det i själva verket är en motorcykel. Detta kan vara en stor trafikfara bland annat då hastigheterna skiljer sig och felbedömningen kan vara mycket ödesdiger. Tyvärr inträffar det alltför många svåra motorcykelolyckor. Vi anser att olika färg på strålkastarna skulle vara ett bra sätt att kunna urskilja om det är en moped eller motorcykel.
mot · GS02T504 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stimulera länstrafikbolagen att möjliggöra arbetspendling över länsgränser till rimliga kostnader. Det är allt vanligare att arbetstagare dagpendlar till och från sina arbetsplatser allt längre sträckor. Illustrativa exempel finns i och runt där snabbgående regional- och fjärrtåg möjliggör för tiotusenden att arbetspendla till och från med bostadorter som , , eller som bas. Länstrafiken i , och har uppenbart lyckats att både komma överens och organisera turtrafiken på ett lyckosamt sätt både tidsmässigt och kostnadsmässigt. Däremot gäller helt andra och sämre villkor för pendlare till och från . För del har lokaltrafiken lyckats organisera rimliga pendlingsvillkor för dagpendlare från norra till medan det omvända inte gäller. Pendlare från Gävleområdet söderöver till norra , och har sämre villkor, vilket anses bero på svårigheterna att komma överens med lokaltrafiken i . Många län har liknande bekymmer. Värst drabbar det dem som bor nära en större inpendlingsort men är bosatta på fel sida länsgränsen. De här flaskhalsproblemen måste lösas om våra arbetsmarknadsområden skall kunna bli större och fler skall kunna pendla. I princip kan inte detta problem vara mer svårlöst än att skolelever kan söka utbildning till skolor utanför hemkommunen eller att en vårdgaranti ger patient rätt till vård varhelst inom landets gränser. Man kan tänka sig att en del av det kommunala inkomst- och kostnadsutjämningssystemet, där kollektivtrafik på regional och lokal nivå ingår, används för att jämna ut intäkter och kostnader mellan olika länstrafikbolag. Man kan vidare tänka sig att Rikstrafiken, som har ansvar för att upphandla den nationella kollektivtrafiken, ges ett vidare uppdrag, nämligen att vara förhandlingsinstitut mellan länstrafikbolagen och kanske till och med ges en lagstadgad rätt att ytterst fastställa "gränsövergångstaxan". Oavsett hur problemet löses såär det av största vikt att det löses. Större arbetsmarknadsregioner är ett måste för att upprätthålla sysselsättning och livskraft i glesare bygder.
mot · GS02T505 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att öka framkomligheten och säkerheten på mellan och . Gävleområdet är norra viktigaste kommunikationscentra. Merparten av all persontrafik till och från passerar oavsett om den sker på järnväg eller landsväg. Här passerar Ostkustbanan till och från . Till matar stambanan norrifrån och omvänt. Härifrån går järnvägstrafik både till och från och över /. Efter färdigställande kommer antalet tågpassager att öka ytterligare. Därför är det tillfredsställande att stationsområdet inne i har byggts om och ökat passagekapaciteten, liksom att Ostkustbanan söderut genom Norduppland nu rätas ut och förses med dubbelspår. Men mycket återstår att göra för att underlätta för fordonstrafiken, särskilt för den godsbefraktande. Här passerar E 4 i nord-sydlig riktning och i öst-västlig riktning, till vilka en rad mindre riksvägar matar stort godstonnage, t.ex. riksvägarna 67, 76 och 272, för att nämna de viktigaste. Av senast tillgängliga fordonsberäkningsstatistik framgår att sträckan efter den fyrfiliga motorvägen 80 är livligast trafikerad med närmare 2 500 tyngre fordon i medeltal . Närmare 1 500 tyngre fordonsrörelser registreras för den återstående fyrfilssträckan av R 80 mellan och . Ungefär lika många är registrerade för den vajerförsedda trefilssträckan av norr om medan den betydligt större fyrfiliga motorvägssträckan av söder om bara uppvisar lite drygt 900 tyngre fordon . Det som förenar dessa trafikstråk är att de har godtagbar säkerhet med åtskilda körbanor och acceptabel framkomlighet även vid de flesta trafiktoppar. från till däremot, som sväljer närmare 700 tyngre fordonsrörelser , saknar det mesta av vad som kan kallas godtagbar trafiksäkerhet. Vägen är mestadels påfrestande smal och saknar i mångt och mycket acceptabla omkörningssträckor för den mer snabbgående personbilstrafiken. tillhör därmed de trafikfarligaste riksvägarna i norra . Men eftersom betyder så mycket för den Norrlandsorienterade fjärrgående godstrafiken till och från kontinenten, över , , och , krävs att skyndsamma framkomlighets- och säkerhetshöjande åtgärder måste vidtas.
mot · GS02T507 · 2004-09-29 00:00:00 — Miljöutvärdering av räckesförsedda trefilsvägar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att utvärdera miljökonsekvenserna av den klart mer ojämna och ryckiga trafikrytm som skapas längs med de räckesförsedda trefilsvägarna. Under de fem sex har av trafiksäkerhetsskäl och på grund av resursknapphet introducerat vajerräckesförsedda trefilsvägar på en rad olycksdrabbade vägavsnitt. Onekligen har detta varit mycket lyckat ur rent trafiksäherhetsmässigt perspektiv. Antalet olyckor har gått ned och skadekonsekvenserna vid olyckor har mildrats. Men trafikrytmen har kraftigt försämrats med ökad ryckighet som följd. Mer snabbgående personbilar trampar på gasen för att komma förbi mer saktfärdiga mestadels tyngre fordon så fort vägen öppnas från en fil till två. Vid storhelgstrafik som , nyår, påsk och midsommar blir de mest trafikbelastade trefilsvägarna, som exempelvis sträckan på , direkt igenkorkad med svåra förseningar och stor irritation som följd. När fjolårets och årets alla påskfirare som bevistat fjällvärlden och andra delar av skulle söderut fastnade man effektivt i Tönnebro. Det tog att ta sig igenom trefilsvägen till mot normalt . Med tanke på dessa uppenbara olägenheter borde en miljökonsekvensutvärdering göras i syfte att säkerställa hur mycket mer avgaser en räckesförsedd trefilsväg alstrar i förhållande till en fyrfilig motorväg.
mot · GS02T508 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka bilproducenternas ansvar för att bilar vid försäljning skall utrustas med vinterdäck. Enligt trafikförordningen (1998:1265) skall personbil, lätt lastbil och buss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådant fordon, vid färd på väg vara försedd med vinterdäck eller likvärdig utrustning mellan när vinterväglag råder. Trots lagen om vinterdäck levereras bilar utan vinterdäck som standard. När det gäller övrig lagstiftad trafiksäkerhetsutrustning ingår den i bilens standardutrustning. I konsekvens med detta bör även vinterdäcken ingå som standard eftersom bilen annars blir obrukbar . Bilproducenterna bör ha ett helhetsansvar och endast sälja fordon som kan anses vara enligt lagen fullt säkerhetsutrustade. Kravet på vinterdäck har tillkommit för att det ansågs som en viktig utrustning för att minska trafikolyckorna . Vinterdäck är därför en trafiksäkerhetsutrustning som kan jämföras med t.ex. krav på säkerhetsbälte, airbag och krockskydd. I trafikutskottets motivering för avslag på motsvarande förslag som tidigare väckts anförs att eftersom kravet på vinterdäck endast gäller begränsad del av året är utskottet inte berett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning. Vi anser att det borde införas krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar som omfattas av lagstiftningen och som avses att användas pååret som lagen avser. Kraven på att trafiksäkerhetsutrustning ingår som standardutrustning bör som vi ser det vara enhetliga oavsett att viss utrustning endast används .
mot · GS02T510 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra beteckningen på till . går som en blodåder genom i stort sett hela inland från i norr till i söder. är den givna transportleden för turister från sydvästra och västra till den svenska fjällvärlden. Den är också betydelsefull för transporter av skogsråvara. Likasåär stora delar av vägen att beteckna som den naturliga inlandsvägen för långväga godstransporter. Som ett led i att marknadsföra norra inland har samtliga kommuner och länsstyrelser utefter uttryckt önskemålet att beteckningen måste fåändras till , eftersom vägen vid omgående ansluter till E 45. går från via färjan till vidare söderut genom , , via Brennerpasset till , över för att sluta vid på . En gemensamt skyltad skulle bidra till att norra regioner skulle få en fördelaktigare möjlighet att turistiskt marknadsföra sig i Syd- och . Det skulle skapa större förutsättningar för tillväxt inom turistnäringarna längs genom . har vid tidigare behandling sagt att det är tveksamt om det är möjligt att få klassificerad som . Vi menar att det krav på teknisk och trafiksäkerhetsmässig standard som ställs för att en omklassificering skall bli möjlig har påbörjats med tidigare investeringar och upprustningar och de insatser som görs inom ramen transportinfrastrukturplanen för 2004- 2015. Regeringen bör därför göra en ansökan om klassificering av till .
mot · GS02T512 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av en samordnad bilpolitik. är ett land som är mycket beroende av bilen eftersom vi både har en gles befolkning och många sysselsatta inom bilindustrin. är ett av EU:s glesast befolkade länder. I bor det 20 personer per kvadratkilometer jämfört med 216 i . Bilen intar en central roll för att alla medborgare skall få möjlighet till arbete och välfärd. Utan bilen riskerar de sämst lottade inkomstgrupperna och de mest glesbefolkade kommunerna att halka efter ytterligare. Endast en av tio glesbygdsbor i norra har bra tillgång till kollektivtrafik enligt SCB. Bilberoendet hänger samman med hur kollektivtrafiken är utformad. Trots ett samhälleligt ansvar för kollektivtrafiken finns det många områden där samhället inte har råd att upprätthålla täta förbindelser med buss eller tåg. I glesbygden är kollektivtrafiken tyvärr inte ett fullgott alternativ till att transportera sig med egen bil. Bilen är därmed en förutsättning för en rättvis regional fördelning i . När det gäller fordonsindustrin har fler sysselsatta per capita än kanske något annat europeiskt land. 150 000 personer arbetar i fordonstillverkning eller inom underleverantörsledet. Värdet av exporten av bilar och bildelar är långt vilket motsvarar av den svenska exporten. Därför måste vi bedriva en politik som inte slår undan benen på vår egen bilindustri och är dålig för glesbygden. finns många goda krafter inom politiken och i samhället i övrigt som verkar för att utveckla fordonsindustrin i . finns exempel pååtgärder och förslag som inte tar hänsyn till glesbygden eller till sysselsättningen i bilindustrin. Trafik-, närings-, miljö- och regionalpolitiken måste istället samverka. Därför bör ett initiativ tas till en samordnad bilpolitik som syftar till att underlätta bilanvändningen för svaga grupper och eftersatta regioner samt bibehålla sysselsättningen inom bilindustrin.
mot · GS02T513 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbelspår efter . Trafiken efter ostkustbanan ökar alltmer. Så länge ett dubbelspår inte färdigställs hämmas regionens utveckling och både miljövänliga transporter och persontrafik begränsas. För att göra kuststräckan till en växande region måste därför ett dubbelspår efter byggas inom det snaraste.
mot · GS02T518 · 2004-09-28 00:00:00 — Statlig förhandlingsman i hamn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga att tillsätta en statlig förhandlingsman för att klarlägga hamns utvecklings- och finansieringsförutsättningar. hamns regionala och nationella förutsättningar och betydelse måste tas tillvara. Just nu utreds bland annat förutsättningarna att öka infartsmöjligheterna till hamn. På motsvarande sätt som för hamn bör utses en statlig förhandlingsman för att i dialog mellan berörda regionala aktörer såsom kommun, hamn, det regionala näringslivet och statliga klarlägga hamninfrastrukturens utvecklings- och finansieringsförutsättningar. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga tillsättning av en statlig förhandlingsman för att klarlägga hamns utvecklings- och finansieringsmöjligheter.
mot · GS02U1 · 2004-09-28 00:00:00 — med anledning av redog. 2004/05:RRS3 styrelses redogörelse angående UD och Sida i utvecklingssamarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa rekommendationerna avseende styrning och uppföljning av utvecklingsbiståndet. är ett av få länder i världen som uppnår det internationellt fastställda biståndsmålet om av BNI. Detta innebär att anslagen växer med miljardbelopp. uppgick anslaget till 17 miljarder och 2004 till 19,8 miljarder. Enligt budgetpropositionen kommer summan att ytterligare öka . Regeringen och Sida är ansvariga för förvaltningen av det växandet biståndet. riktar i sin redogörelse kritik mot regeringens och styrning och uppföljning av utvecklingsbiståndet samt pekar på brister i redovisningen av kostnaderna för att administrera biståndet. Styrelsen anser även att en översyn bör göras av formerna för styrningen av verksamheten utifrån förvaltningspolitiska och förvaltningsrättsliga synpunkter. ifrågasätter avtal som form för att reglera hur verksamheten skall ledas och bedrivas vid integrerade utlandsmyndigheter. ifrågasätter även att kostnadsdelningen mellan UD och Sida reglerats i avtal. genom UD och Sida genomför strategisk och operativ styrning av den bilaterala biståndsverksamheten. Land- och regionstrategier är grundläggande instrument i det bilaterala utvecklingssamarbetet. granskning har funnit att strategierna brustit i fråga om koppling mellan slutsatserna i land- och resultatanalys å ena sidan och förslagen till strategi å andra sidan. kritiserar att det saknas information om resursåtgången i olika delar av biståndsprocessen. Sida tillämpar inte tidredovisning och det går därmed inte att säga vilka förvaltningskostnader som är förknippade med olika former av stöd. Den s.k. basbemanningen som sköter de administrativa uppgifterna har i stort sett varit densamma medan sakpersonal och biståndsvolym ökat markant. Resurs- och kapacitetsbalansen mellan sakpersonal och administrativ personal är ett problemområde. styrelses rekommendationer är: Styr de integrerade utlandsmyndigheterna i förvaltningsrättsligt korrekta former. Ge kostnadsdelningen en förvaltningsrättslig grund. Ge mål- och ekonomistyrningen en gemensam struktur för en förbättrad resultatrapportering. Se över anslagsindelningen för finansiering av biståndsförvaltningen. Förbättra Sidas metoder för att följa insatsportföljernas utveckling. Redovisa resursåtgång och produktivitet i olika delar av biståndsprocessen hos Sida. Jämför kostnader för olika alternativ i en ökad fältorientering av Sida. Se generering av insatser som ett led i den strategiska planeringen. Regeringen bör genomföra de av föreslagna åtgärderna. Vad som ovan anförts om att följa rekommendationerna avseende styrning och uppföljning av utvecklingsbiståndet bör ges regeringen till känna.
mot · GS02U2 · 2004-09-29 00:00:00 — med anledning av redog. 2004/05:RRS3 styrelses redogörelse angående UD och Sida i utvecklingssamarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om granskning av UD:s och Sidas roll i det svenska utvecklingssamarbetet. välkomnar granskning och redogörelse av de styrverktyg och processer som regeringen, /UD och Sida tillämpar för att i IUM:s verksamhet få genomslag för strategiska prioriteringar i syfte att genom ökad fältorientering skapa bistånd som leder till kostnadseffektiv förvaltning. anser att den kritik som presenterar är befogad och därför behöver lyftas fram. håller fast vid vikten av samordning i utvecklingssamarbetet. En växande biståndsvolym kräver ökad effektivitet och förstärkt samordningsförmåga. Därför är rön viktiga att ta till sig. förutsätter att regeringen gör precis det och utvecklar det svenska utvecklingssamarbetet i linje med riktlinjer.