mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Man har haft tillväxt varje kvartal vilket betyder att nu är inne . förväntas tillväxten bli strax och 2005 någon tiondel lägre. förväntas få låg inflation. är det land i som går bäst. Tillväxten i förväntas bli 2005. Trots att euron förstärkts fortsätter den finska exporten att gå bra. förväntas ytterligare skattesänkningar och en lägre inflation. I anses 2003 som ett bottenår. Tillväxten förväntas nu öka . Den danska arbetslösheten är alltjämt relativt hög och uppgår till . En låg inflation, låga räntenivåer och skattesänkningar understödjer ökad privat konsumtion. Tillväxten i förväntas bli och inflationen är alltjämt låg. Den låga inflationstakten har medfört att man mellan sänkt styrräntan med inte ner till . av missväxt i japansk ekonomi har en tydlig vändning kunnat konstateras. Sista kvartalet 2003 växte ekonomin . På grund av en omfattande statsskuld har man valt att nu strama åt finanspolitiken genom breddningar av skattebaser och höjningar av avgifterna till pensionssystemet. Detta har ökat förtroendet för den japanska ekonomin. förväntas tillväxten bli . Framför allt drivs ekonomin nu av en ökad export som har sin förklaring i en ökad efterfrågan från närliggande grannländer, som har mycket god tillväxt. 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen I regeringens vårproposition förutspås tillväxten bli , samt . Dessa siffror ligger i stort sett i linje med vad flera andra bedömare anser. tillskrivs dock inte av tillväxten det faktum att antalet arbetsdagar är 4 fler än 2003. 5.2.1 måste ta ansvar för sin egen ekonomi Jämfört med den amerikanska och flera europeiska ekonomier har svensk ekonomi en klart sämre uthållig tillväxtpotential. Den socialdemokratiska regeringens skattepolitik hämmar arbete och företagande som lönebildningen inte fungerar tillfredsställande. Finansminister hävdade att de svenska tillväxtproblemen kunde förklaras med dålig tillväxt i amerikansk ekonomi. Den bortförklaringen kan nu definitivt vederläggas då den amerikanska tillväxten numera är mycket god. Snarare är det inneboende fel och brister i den svenska samhällsekonomins funktionssätt som fortsatt pressar tillbaka den svenska tillväxtpotentialen. Sjukskrivningstalen har nått en skrämmande nivå och hotar att knäcka landets ekonomi. Trots att 2004 knappast kan beskrivas som något krisår för så är ungefär lika många personer i arbetsför ålder just nu försörjda av socialförsäkringssystemet som i slutet av . Ett annat problemområde är näringslivspolitiken. Det investeras för litet och svenskt ägande diskrimineras i . delar inte Socialdemokraternas uppfattning att tillväxten i ska uppstå av sig själv genom att tillväxten först ökar i andra länder. Man måste skilja mellan å ena sidan en ökning av BNP som uppstår när den ekonomiska aktiviteten ökar efter en lågkonjunktur och å andra sidan den långsiktigt hållbara tillväxtpotentialen. ekonomiska politik syftar till att ska kunna få en långsiktigt hållbar tillväxtpotential som är av BNP. påverkas givetvis av sin omgivning, men den svaga tillväxten i visar att den socialdemokratiska ekonomiska modellen inte leder till en tillräckligt god trendmässig tillväxt. 5.2.2 Sysselsättningen, kronan och konkurrenskraften Trots att konjunkturen förväntas förbättras och 2005 antas den öppna arbetslösheten öka och den reguljära sysselsättningsgraden sjunka något. Den totala arbetslösheten minskar inte trots den förväntat ökade tillväxten 2004. bedöms arbetslösheten minska, men då endast marginellt. som sysselsättningen inte ökar nämnvärt förväntas den relativa arbetskostnaden öka med vilket är kraftiga ökningar med tanke på den låga sysselsättningsnivån. bedöms den svenska kronan förstärkas gentemot andra valutor. Dessa två faktorer kan göra att den svenska konkurrenskraften försämras. Även om reporäntan beslutades ligga kvar på signalerar nu att en höjning kan vara på väg. Inflationshotet anses så pass starkt att en räntehöjning förefaller rimlig inom en inte alltför avlägsen framtid. Detta är förstås ett underbetyg åt svensk ekonomi. När så många personer i arbetsför ålder saknar arbete att gå till borde inflationstrycket vara svagt ett långt tag framöver. Dessvärre är det inte på det viset och man kan konstatera att flaskhalsarna på svensk arbetsmarknad skapar överhettning i svensk samhällsekonomi redan vid låg ekonomisk aktivitet. En betydande komponent i den svenska inflationen anses vara den importerade inflationen, alltså prisökningar på importvaror. Eftersom den svenska kronan apprecierats och enligt en del bedömare kan fortsätta att göra det, motverkas den importerade inflationen. förväntas en historiskt låg inflation. De s.k. bristtalen är i många sektorer lika låga som . Dessa faktorer stärker ytterligare tesen att den svenska arbetsmarknaden inte är funktionsduglig. Inflationen bedöms av bli och om inget oförutsett inträffar. 5.2.4 Ljuspunkter på börsen och i industrin Stockholmsbörsen har visat stigande kurser vilket tyder på att marknadens aktörer tror på en ljusare framtid. konfidensindikator visar också att tillverkningsindustrin har ett stort självförtroende . Exporten ökade och denna uppgång verkar vara ihållande. Framför allt tjänsteexporten visade på en stark återhämtning 2003 då den ökade . Svenska varor bedöms ha ökat sina marknadsandelar . ökar importen av varor till . bedöms dock exporten överstiga importen på ett sätt som gör att bytesbalansöverskottet kommer att bli betydande även . Enligt flera bedömare finns det också goda utsikter för att en investeringsuppgång inleds . föll de fasta bruttoinvesteringarna . Även 2002 och 2001 föll investeringarna. anses däremot förutsättningar finnas för nya investeringar när ränteläget är lågt och aktiers värde på börsen gått upp relativt kraftigt. Hushållens skulder som andel av den disponibla inkomsten ökade . Upplåningen börjar nu närma sig den nivå som rådde vilket på ett sätt kan verka oroväckande. är ränteläget nu ett helt annat och hushållen klarar sina räntor och amorteringar. Hushållens räntekostnader som andel av disponibel inkomst är dock avsevärt lägre än . Hushållens konsumtion förväntas öka i samma takt som den svenska tillväxten under 20042006. 6.1.1 En social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar förespråkar en social och ekologiskt hållbar marknadsekonomi. Den historiska erfarenheten visar att marknadsekonomin är den bästa metoden för att skapa välfärd och ge utrymme för människors frihetslängtan och skaparkraft. Erfarenheterna efter kommunismens sammanbrott visar också att ett samhälle utan enskilt ägande förlorar en helt avgörande drivkraft för ett gott förvaltande. Marknadsekonomin är därför den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Låg osäkerhet genom en fungerande affärsetik främjar därför en hög tillväxt. Ekonomisk brottslighet är bland annat av detta skäl oerhört skadligt för samhällsekonomin. Om marknadsekonomin ska bidra till en god välfärd för alla måste den kombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människor likartade förutsättningar och ser till att det sociala skyddsnätet fungerar i olika skeden av livet. Välfärdspolitiken ska vara generell i det avseendet att den ska ge en grundläggande ekonomisk trygghet för alla. Skatte- och bidragssystemen måste utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras, och att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla. Det sker genom socialpolitiken, skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som ska tillhandahålla denna service. Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en till alla delar god livsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas genom ett för snävt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär för oss tillväxt av den totala nationalförmögenheten. I nationalförmögenheten räknas miljö och naturresurser in, de mänskliga resurserna, produktionskapitalet samt en nations finansiella tillgångar. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast med detta synsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. En helt oreglerad marknadsekonomi riskerar att leda till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd ska användas för att skapa ekonomiska motiv att agera miljövänligt för såväl konsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda ekonomiska tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 6.1.2 Bättre företagarklimat ger välstånd och nya jobb De flesta politiska partier är åtminstone i teorin överens om att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. Förväntningarna på nya arbetstillfällen kan i första hand ställas på de mindre företagen. Det är också naturligt mot bakgrund av att studier av svenska företag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Nyföretagandet i ligger på en mycket låg nivå och är dessutom sjunkande. Inom EU är ett av de länder som har lägst andel nyföretagande. Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Det är också ett anmärkningsvärt underbetyg av Socialdemokraternas politik att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. har en mycket framstående position när det gäller nya patent. Det är dock så att en mycket liten andel av dessa exploateras i . I stället köps de upp eller så väljer innovatören att låta idéerna utvecklas i länder med ett annat och bättre näringsklimat. Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar i globaliseringens tidevarv. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital och människor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag och företagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktade företagen. Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivå måste små- och medelstora företag och familjeföretag ses som en nationell tillgång som värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Det går inte att genom politiska beslut tvinga fram företag och nya jobb, men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingens viktigaste drivkraft. 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och har ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder som och har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar främst motiverats som en insats för att nå ökad jämlikhet men i praktiken har det aktuella läget på arbetsmarknaden varit det som spelat en avgörande roll för inriktningen på satsningarna. Att utgifter för högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. I dessa avseenden kan göra mycket bättre ifrån sig. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. är dessutom det enda land inom EU-området som har en lägre andel med högskoleutbildning bland de unga än genomsnittligt för hela befolkningen. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet men fortfarande efter länder som , , och . Se tabell 6.1. Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskoleutbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Tabell 6.1 Andel av befolkningen med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning. Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att den socialdemokratiska regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer. Se diagram 6.1. Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. inte alltid lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 6.1 Risk för brain-drain. Företagsledar-ranking, skala 110 från mycket låg risk till mycket hög risk Källa: IMD, 2002. Vi är övertygade om att denna situation kraftigt kan förbättras med en annan skatte- och näringslivspolitik än den som den socialdemokratiska regeringen bedriver. ekonomiska politik innehåller flera förslag som verkar i denna riktning. Sänkt skatt på arbete, ett generösare studiestöd och lindrigare total beskattning av kapital är några exempel på detta. 6.1.4 Endast genom fler i arbete tryggas välfärden Den kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringen lämnade över regeringsmakten bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av och sysselsättningen föll sedan. återhämtning redovisar nu Socialdemokraterna att utvecklingen avstannar. Av den ekonomiska vårpropositionen kan också utläsas att Socialdemokraterna kommer allt längre från sina mål om högst fyra procents öppen arbetslöshet och minst 80 procents reguljär sysselsättning. Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning, har en utredning från visat. Studien försöker se hur den minskade sysselsättningen rimmar med bristen på arbetskraft. Fler studerar, fler är sjuka och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är det också fler som jobbar svart. Det är ca 250 000 färre personer som har ett jobb än 1990. rapporterar många företag svårigheter att hitta arbetskraft. De sjunkande sysselsättningsnivåerna är inte bara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utan också en följd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraften genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, generationsväxlingar, tillfälliga avgångsersättningar och fler förtidspensioneringar/sjukersättningar. Denna politik bidrar till passivisering av människor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ett allvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera en rimligt omfattande offentlig verksamhet med god kvalitet. Den demografiska utvecklingen med låga födelsetal och en kraftigt ökande andel äldre med följande vård- och omsorgsbehov måste leda till en ny politik. Politiken måste skapa förutsättningar för en kraftigt ökad sysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik har gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inte heller föreliggande proposition ger några konkreta besked eller förslag med syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar. I stället presenteras nya förslag för att få bort människor från arbetsmarknaden: Friår och försök med arbetstidsförkortning. Enligt krävs det ett brett program för att bryta den höga totala arbetslösheten genom att fler kommer i arbete. I ett sådant program ingår bl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck, förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsmarknadslagstiftningen, ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genom krafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagens lapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspelet mellan skattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete, som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda eller opåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men också möjligheterna med en rätt utformad politik. Den socialdemokratiska regeringen tycks emellertid sakna varje framtidsinriktad tanke. I stället går regerandet ut på ett passivt förvaltande och på att formulera målsättningar som sedan inte följs av några åtgärder. Underlåtenheten att vidta verkningsfulla åtgärder beror dels på det självvalda beroendet av Vänstern och , men det är också ett led i Socialdemokraternas strategi för att behålla makten. Så länge successiva försämringar inte märks så tydligt, och så länge det går att även med lånade pengar presentera vissa satsningar, hoppas Socialdemokraterna att denna minsta motståndets väg ska säkra makten. Men endast genom att aktivt genomföra förändringar som stimulerar sysselsättning, tillväxt och företagande kan trygga välfärden. 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva Socialdemokraternas politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Ungefär vart 12:e hushåll lever delvis på socialbidrag. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen. Denna negativa rundgång måste brytas. Samhällsutvecklingen har under präglats av en strävan efter individens oberoende i förhållandet make/maka, barn i förhållande till föräldrar, föräldrar i förhållande till barn, granne i förhållande till granne. Detta har lett till att alla i stället är mycket starkt beroende av de offentliga systemen. Det civila samhället har trängts tillbaka genom en lång rad politiska beslut. Denna utveckling har också gjort de offentliga budgetarna extremt sårbara, men vad värre är, många människor blir beroende av en ofta nyckfull politik som berövar människor den värdighet som ligger i förmågan att försörja sig på eget arbete och möjligheten att styra över sitt eget liv. Politikernas makt och medborgarnas vanmakt ökar. ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Många lågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan stå med mössan i hand på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ett rimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga om värdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande för att bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i. Med sänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare få möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer Ett etappmål för statsskuldspolitik är att minska statsskuldskvoten till av BNP senast . Därefter bör den fortsätta att sjunka som andel av BNP. föreslår ett kompletterande balanskrav för statens finanser över en konjunkturcykel (se avsnitt 7). Detta kommer tillsammans med en bättre tillväxtpolitik att bidra till en minskad statsskuldsandel. Statsskulden beräknas uppgå till och är ökande. För finns det flera skäl till att minska statsskulden i stället för att öka den. För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta en skuld på kommande generationer. För det andra innebär nuvarande stora skuld och den stora offentliga sektorn att statsbudgeten och hela den svenska ekonomin är väldigt konjunkturkänslig.