ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ308 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av avståndsmärkning för livsmedel. Genom våra val av mat och vårt sätt att tillaga den kan vi påverka vår hälsa på ett mycket påtagligt sätt. Det är kanske inte lika självklart att de val av livsmedel vi gör som konsumenter ocksåär den enskilda faktorn i livsmedelskedjan som mest påverkar miljön. Här finns en enorm potential för miljövinster. Livsmedelskedjans totala energianvändning beräknas till omkring 38 Twh. Av denna utgör ca 7 Twh transportarbete, motsvarande omkring energiproduktionen från ett normalstort kärnkraftverk. av alla transporter på svenska vägar utgörs av livsmedelstransporter. Totalt står alltså transporter för av livsmedelskedjans energianvändning, men för en betydligt större andel koldioxid- och kväveoxidutsläpp. Alla torde vi det här laget vara medvetna om den miljöpåverkan och olycksrisk denna oftast landsvägsburna trafik innebär. En förändrad ägostruktur i förädlingsindustrin har ökat transporterna. Våra livsmedelsval har blivit alltmer globala, vilket kraftigt har ökat andelen importerade livsmedel med ökade transporter som följd. äter vi nästan all form av mat året runt vilket har ökat andelen importerad mat. Bland den mest energikrävande maten är exotiska frukter, som distribueras med flyg. Enligt systemekologen har vår genomsnittliga svenska frukost rest 3.160 (tretusenetthundrasextio) mil innan den når vårt bord. För att ge den miljömedvetne livsmedelskunden möjlighet att välja närproducerade livsmedel bör en lagstadgad avståndsmärkning införas på samtliga livsmedel. Eventuella problem med livsmedlens ibland differentierade produktions- och förädlingsställen torde gå att lösa. Ett möjligt mål med införande av avståndsmärkning för livsmedel kan vara att ett ekonomiskt rättvisare konkurrensförhållande uppnås mellan långväga, massproducerade livsmedel med stor miljöskuld och närproducerade sådana med låg miljöbelastning. En acceptans för ett större miljö- och därmed kostnadsansvar i transportnäringen torde kunna uppstå. Det gäller att ändra attityder och beteenden innan det är .
mot · GS02MJ309 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur skall behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2 §) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar även djurskyddslagen de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur; se godsjakten med utsatta fåglar för ändamålet eller grytjakt. Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar skall lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda, utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har genom sin avdelning Svenska bedrivit detta djurplågeri. höll man även rävar, vilket upphörde av djurskyddshänsyn. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GS02MJ310 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all nöjesjakt samt uppfödning och utsättning av gräsänder, rapphöns och fasaner för detta ändamål förbjuds. Jakt finns i många olika former och människan har jagat . Men har jakten blivit en fråga som också diskuterats ur en djuretisk aspekt. Liberaler i riksdag ifrågasatte vissa jaktformer redan för dryga hundratalet år sedan. Denna etiska debatt bör debatteras i resten av samhället. Jakten är inte bara ett nöje eller en politisk fråga för dem som jagar utan också en samhällelig fråga där djurens lidande borde tas mer på allvar. Flertalet djur föds, göds och närs dessutom i dagens enkom för att sättas ut som objekt för nöjesjakt, också kallad godsjakt. Framför allt gräsänder, rapphöns och fasaner används till denna form av jakt. I finns 20- gods, där dessa fjäderfän föds upp, ofta maskinellt. När fåglarna växt till sig utplaceras de vanligen flera hundra åt gången och drivs därefter upp framjagade av hundar. Jägarna står sedan fria att skjuta och en hel del fåglar drabbas av skadeskjutningar. Stora delar av jägarkår har kritiserat den här formen av jakt. Denna grymma jakt borde förbjudas på samma sätt som vi rensat bort andra avarter inom den svenska jakten som exempelvis rävjakt enligt engelskt manér.
mot · GS02MJ311 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 500 vargar borde vara ett minimum för en livskraftig vargstam. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddsjakt på varg först bör tillåtas när vargstammen nått ett antal på 200 individer och då enbart gälla utvidgad jakträtt i renskötselområden. Jakt på rovdjur har alltid varit en brännbar fråga. Å ena sidan beskrivs rovdjur som skadliga, å andra sidan som ett nyttigt inslag i naturen för att bevara mångfalden. Liberaler har alltid betonat det senare; att pluralismen bland arter ska sättas i centrum. Alltsedan liberaler och frisinnade startade och formulerade en naturvårdspolitik har förvaltarskapstanken, idén att vi människor inte har rätt att förbruka naturmiljö utan ett ansvar att förvalta den för kommande generationer, varit en utgångspunkt för liberal miljöpolitik. Jaktfrågan bör analyseras ur ett större perspektiv. Man skulle kunna säga att jakten i sig påverkar naturens mångfald utifrån tre nivåer; genetiskt, artmässigt och genom att förändra ekosystemet. För det första är den genetiska variationen basen för vår biologiska mångfald. Det är negativt med mindre populationer av djur eftersom det ökar möjligheterna till inavel betydligt, vilket i sin tur ger minskad livskraft och sämre anpassningsförmåga. Inte minst vargen är extra känslig för detta. är också den mänskliga jakten en bov vad gäller mångfald, då de djur som är mest eftertraktade bland jägarna är de stora och friska. Rovdjuren däremot dödar oftare de svagare djurindividerna. Det senare bidrar till både genetisk mångfald och livskraftiga stammar. Vi i västvärlden blir ofta upprörda när exotiska djur i fördrivs och jagas. vill många här minimera våra egna nordiska rovdjur. Men rovdjuren har faktiskt rätt att existera för sin egen skull. Däremot inte sagt att de djurägare som drabbas av att vargarna river får eller renar inte ska få ersättning. Staten bör göra sitt yttersta för att hjälpa de drabbade finansiellt, men också genom att tänka kreativt vad gäller stöd till stängsel och inhägnader för tamdjur. Under alla omständigheter skall populationsstorleken garanteras på ett seriöst sätt. De fem stora svenska rovdjursarterna: björn, varg, lo, järv och kungsörn har dessvärre varit utsatta för en omfattande jakt. har det till och med funnits en risk att de skulle försvinna ur den svenska naturen. Fridlysning har dock varit ett instrument för att kunna rädda utrotningshotade arter. Detta arbete måste fortsätta och utvecklas. Antalet vargar i uppgår i runda tal till 100 stycken. Jämfört med en rad andra länder i är detta en låg siffra. har cirka 1 500 vargar, 850-900, cirka 1 500-2 000 och cirka 2 500 vargar. Vi vet att vargpopulationens genetiska framtid är instabil. Minst 500 vargar borde vara ett minimum som skyddsjakt först bör tillåtas när vargstammen nått ett antal på 200 individer och då enbart gälla utvidgad jakträtt i renskötselområden.
mot · GS02MJ312 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras 1 i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, d.v.s. att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2 §) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4 §). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. Det gagnar också de enskilda djurindividerna. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GS02MJ313 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud av vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Med denna motion vill jag uppmärksamma de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2 §) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur som har sin zoologiska hemvist i vårt land, såsom hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen, och blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusarna av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkusar förbjudits. bör följa denna utveckling.
mot · GS02MJ315 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2 §) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. () presenterade en veterinärstudie som visade att en stor del av slaktkycklingarna hade rörelseoförmåga (bendefekter). Detta torde klart strida mot djurskyddslagen. 2003 beräknas 20 miljarder kycklingar slaktas i världen, men aveln är till två tredjedelar centraliserad till två amerikanska multinationella företag. Broilerindustrin i är omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendefekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp, är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.
mot · GS02MJ316 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grisar skall få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inga fler dispenser skall tillåtas att delas ut för att lantbrukare skall slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även tjurar och kalvar skall omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda, numera avlidna, författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: "att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande" (2 §) och "att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende" (4 §). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta lite utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gåöver till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teorin och praktiken.
mot · GS02MJ317 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det småskaliga skärgårdsfisket värnas. Det småskaliga skärgårdsfisket måste värnas Enligt en EU-förordning får den svenska fiskeflottans kapacitet inte öka. Innebörden av regelverket är att om en licensierad yrkesfiskare vill öka sin fångstkapacitet måste fiskaren köpa kapaciteten av någon annan. För att rädda fiskbestånden av exempelvis torsk och strömming är grundtanken bakom förordningen bra - genom regelverket kan fiskebestånden tryggas. Reglerna är dock inte anpassade efter det småskaliga skärgårdsfisket som bedrivs exempelvis längs . Det är inte detta traditionella kustfiske som hotar eller till och med utplånar fiskbestånden längs de svenska kusterna, problemet är det storskaliga industriella fisket. Trots detta faktum riskerar regelverket att slå ut småföretagare och leda till att endast det storskaliga industrifisket blir kvar påÖstersjön. , länsfiskekonsulent i menar att de nya reglerna är "ytterligare ett steg mot avveckling" av det småskaliga yrkesfisket i och (). EU-reglerna kan därmed komma att motverka sitt syfte. i har tillskrivit och begärt att nämnda EU-förordning ska tolkas på ett annat sätt än vad som är fallet. I värsta fall är dock den tolkning som gjort, som innebär ett hot mot det småskaliga fisket, korrekt. För att se till att värna det kustnära och småskaliga skärgårdsfisket bör därför regelverket ses över och frågan om nödvändigt lyftas till EU-nivå.
mot · GS02MJ318 · 2004-09-30 00:00:00 — Jakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv har ytterligare förvärrats . Tillväxten av gråsäl och vikare i är ohämmad och knubbsälsbeståndet på återhämtar sig snabbt. Stora skarvkolonier finns längs stora delar av svenska kusten och har även etablerat sig i insjöarna. Trots upprepade framställningar med faktaunderlag och uppvaktningar från yrkesfisket och kustbor till regering, statliga myndigheter och politiska företrädare har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits. De förvaltningsplaner som lagts fram tar på intet vis hänsyn till att säl och skarv på många platser utgör ett akut och grundläggande hot mot fiskets överlevnad. Den statliga ersättningen motsvarar inte tillnärmelsevis de kostnader och förlorade intäkter som säl och skarv orsakar. Redskap som kan motstå angreppen har visat sig vara en otillräcklig insats för att åtgärda problemen. Enda möjligheten i den rådande situationen synes vara jakt.
mot · GS02MJ319 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ålfiske. Ålfisket har stor betydelse för stora delar av det svenska fisket. Utplanteringsverksamheten har förutsättningar att lämna väsentligt bidrag till både för insjöfisket och fisket efter kusterna i östra och . Den senaste tidens diskussion om problemen med för låg utvandring av blankål till lekplatserna i sydvästra understryker nödvändigheten av att satsa stort på utplantering av ål. Krisen i det europeiska ålfiskebeståndet har blivit en EU-fråga där man kommer att fatta beslut om en handlingsplan för ålen. bör bevaka att de begränsningar som införs för svenskt fiske efter ål motsvaras av begränsningar i övriga länder runt . Hänsyn måste också tas till de förvaltningsåtgärder som , i motsats till andra länder, målmedvetet har tagit. Följande åtgärder krävs: Satsa på att restaurera ålens livsmiljö och öppna upp de vandringsvägar som byggnation och exploatering stängt igen. Använd strukturmedel för att få igång storskalig utsättning liknande den som skedde . Sätt upp mål för ålbestånden men låt de nationella förvaltningarna tillsammans med sina inhemska ålfiskare utforma åtgärderna. Det leder till både snabbare och kraftfullare åtgärder, anpassade efter regionala förhållanden. Regional harmonisering av regelverk, så att samma nationella regler gäller för gemensamt fiske i berörda länder. Det skulle vara katastrofalt för svenskt fiske om restriktioner i ålfisket endast skall drabba svenska fiskare.
mot · GS02MJ320 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på lodjur. Efter det att JO kommit till den slutsatsen att skyddsjakt på lodjur inte kan beviljas utanför renskötselområdet med stöd av nuvarande lagstiftning har vänt sig till regeringen med ett förslag till lagändring. En sådan lagändring skulle göra det möjligt för att meddela undantag från fredning och därmed tillåta jakt på ett begränsat antal djur. För att upprätthålla förtroendet för den samlade rovdjurspolitiken är det absolut nödvändigt att det också fortsättningsvis går att begränsa lodjursstammen genom jakt även utanför renskötselområdet när stammen blivit alltför stor. Om lagstiftningen inte tillåter en viss jakt på en rovdjursstam när den överstiger uppsatta mål går det inte heller att bygga upp förtroende bland medborgarna för den samlade rovdjurspolitiken när det gäller exempelvis varg. Det är därför nödvändigt att den av föreslagna lagändringen kommer till stånd.
mot · GS02MJ323 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djur i bur. Den svenska djurskyddslagen tillhör världens mest stränga på området. Lagen stadgar bland annat att djur endast får hållas i fångenskap ifall de hålls och sköts på ett sådant sätt att de kan bete sig naturligt och så att det främjar deras hälsa. På papperet är den svenska djurskyddslagen mycket bra, men när man granskar verkligheten för många av de djur som hålls i fångenskap i så verkar det som om lagens paragrafer just fastnat på papperet och inte nått djuren. Jag avser att i den här motionen stanna vid verkligheten för vissa sällskapsdjur, burfåglarna och de övriga exotiska djuren. Enligt de detaljregler som meddelats av får en normalstor undulat hållas i en bur som är och . Undulaten är en fågel som i det vilda lever i flockar bestående av cirka 20-60 individer som stryker omkring över stora områden. En undulat blir upp till , men vanligare är att de i fångenskap endast blir . För att en undulat ska trivas så måste den nämligen leva med artfränder och ges rikligt med motion. Att en undulat ska få utlopp för sina biologiska behov i en bur med de mått som rekommenderar anser jag vara helt orimligt. I stället verkar det som om fåglarnas behov av rörelse och utrymme har fått stå tillbaka för intresset att upprätthålla handeln med exotiska fåglar. Det skall inte vara tillåtet att hålla flockdjur i isoleringsceller, det strider mot lagens krav på att de ska kunna bete sig naturligt. Djurskyddslagens krav på att djur i fångenskap ska ges möjlighet att bete sig naturligt gäller även för djuren då de vistas i zoobutiker. Många zoobutiker har inredda djurrum där olika arter hålls tätt intill varandra. Ett stort antal burfåglar får dela på en minimal yta i en dessutom ofta mycket torftig burmiljö. Även här verkar det som om djurskyddslagens bestämmelser fått stå tillbaka för intresset att sälja djur. För att hävda djurskyddslagens bestämmelser föreslår jag ett förbud att hålla fåglar i burar som inte ger djuren möjlighet att leva på ett naturligt sätt.