mot · GS02Sf363 · 2004-10-05 00:00:00 — en del föräldrar vill själva ta hand om sitt barn längre än vad föräldraförsäkringen medger, eller anlita någon annan än kommunen. Med denna utgångspunkt blir det i det närmaste självklart att kommunen lika gärna kan betala direkt till föräldrarna åtminstone en del av den förskoleplatskostnad som den slipper om dessa själva ordnar barnomsorgen. Detta har också varit en central utgångspunkt för allt sedan barnomsorgen började byggas ut kraftigt . Detta synsätt är också redan omsatt i praktiken i , och . Skyldigheten för kommunerna att införa s.k. kommunala vårdnadsbidrag bör gälla för barn vars föräldrars föräldrapenning- och barndagar tagit slut. Totalt skall dock undantas från denna regel och får sparas för att användas senare under barnets uppväxt. På detta sätt uppnås en flytande gräns för varje barn för när kommunen kan ge bidrag direkt till föräldrarna. Avgränsningen liknar den som finns i , där barnavårdsstödet gäller från föräldrapenningtidens slut. Kommunerna ska ha frihet att utforma stödet, men det bör förslagsvis uppgå till av den genomsnittliga nettokostnaden för en plats i den kommunala barnomsorgen. Detta motsvarar genomsnittligt sett barndagarnas "normala" nivå, dvs. Stödet ska utgöra pensionsgrundande inkomst och vara skattepliktigt. I syfte att reducera oönskade marginal- och tröskeleffekter bör stödet räknas med som inkomst vid beräkning av eventuellt bostadsbidrag. Den samlade ekonomiska effekten för kommunerna av ett införande av barndagar och en skyldighet att erbjuda föräldrar kommunala vårdnadsbidrag bedömer vi som positiv. Barndagarna kommer att minska trycket på den kommunala barnomsorgen, och med stor sannolikhet även de kommunala vårdnadsbidragen om man ser till de önskemål småbarnsföräldrar ger uttryck för. I vissa kommuner kan de dock (allt annat lika) leda till en initial merkostnad för dem som avstått från den kommunala barnomsorgen utan ersättning. Totalkostnaden beror förstås även på vilka stödnivåer kommunerna väljer. Sammantaget kommer förutsättningarna för en förbättrad kvalitet i den kommunala barnomsorgen att öka, jämfört med om ingen reform genomförs. anslår och för att det kommunala vårdnadsbidraget skall införas. Dessa medel fördelas via 48:1 "kommunalekonomisk utjämning". 9.11Valfrihet och kvalitet i den kommunala omsorgen För att alla föräldrar skall finna alternativ som passar just dem och deras barn måste det därför finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Som komplement till föräldrarnas omsorg vill vi därför erbjuda en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän; familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och fritidshem. Detta ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. På samma sätt som eget val (pengsystem/"kundval") fungerar inom skolväsendet, det vill säga att pengarna följer barnet, bör det fungera inom barnomsorgen. Det är viktigt att förskoleverksamhetenutvecklas så att en hög och jämn kvalitet kan säkerställas. Insikten om barns behov måste styra planeringen när det gäller gruppstorlekar, lokalernas och omgivningens utformning samt kontinuiteten i verksamheten. Såväl kommunala som privata barnomsorgsalternativ skall bedrivas med kvalitetskontroll. Socialdemokraternas ensidiga styrning av subventioner till förskolan har lett till den förväntade effekten att många barns vistelsetid ökat och att fler barn ställts i kö till en förskoleplats. Barngruppernas storlek har på många håll för länge sedan passerat gränsen för vad som är acceptabelt. För att lösa den akuta situation som uppstått på grund av den misslyckade (s)-politiken anser vi att varje kommun bör åläggas att lägga fast ett tak för hur stora barngrupperna för olika åldersgrupper får vara och att ska ange riktlinjer för detta. Socialdemokraterna betonar ständigt vikten av att barn tidigt får tillgång till professionell personal. Vi delar inte åsikten att det endast är i förskolan som barn utvecklas positivt. Barn lär och utvecklas i alla miljöer förutsatt att de är trygga och får stimulans. För att kunna ge varje barn den trygghet, stimulans och det stöd just det behöver måste barnets individuella behov vara utgångspunkten. Det förutsätter att det finns olika alternativ för att möta dem. Med den socialdemokratiska regeringens politik är risken uppenbar att andra barnomsorgsformer än den kommunala förskolan försvinner, t.ex. familjedaghem och öppna förskolor. Många kommuner har redan lagt ner öppna förskolor och familjedaghem för att kunna finansiera förskolan som är obligatorisk för kommunerna. Den socialdemokratiska regeringen hävdade vid införandet av den allmänna förskolan att den främst skulle få betydelse för barn i landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner, barn till föräldralediga, invandrarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn till hemarbetande. Det är just dessa grupper som den öppna förskolan riktar sig till och fått stor respons hos. Socialdemokraterna väljer att riva ner ett fungerande system till förmån för sin egen modell utan hänsyn till föräldrarnas och kommunernas önskemål och behov. Vi anser att föräldrarnas och kommunernas bestämmanderätt ska öka när det gäller utformningen av och resurstilldelningen till barnomsorgen. Det är den bästa garanten för en ökad mångfald och kvalitet inom detta område. Viktiga inslag i kristdemokratisk politik för att möjliggöra kombinationen föräldraskap och arbetsliv är en generös föräldraförsäkring inklusive en rimlig grundnivå och högt tak, rätt till tjänstledighet, barndagar, tillgång till barnomsorg av olika slag och med hög kvalitet, som kan väljas efter föräldrarnas önskemål och barnets behov. 10.1Flexibel arbetstid och öppna arbetsplatser anser att flexibel arbetstid för alla anställda, men särskilt för småbarnsföräldrar bör underlättas. Flexibel arbetstid innebär att arbetstagaren tillsammans med arbetsgivaren kan välja hur arbetstiden skall förläggas. Kommittén Välfärdsbokslut har i sin antologi om "Barns och ungdomars välfärd" redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet till flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats och att det blivit vanligare med flextid och med s.k. öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och på det sättet få mer tid för barnen. Det har också visat sig att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta den tid barnen vistas i förskola eller annan barnomsorg utanför hemmet. En undersökning som Hem och skola genomfört förstärker det intrycket. av de tillfrågade anser att flexibel arbetstid är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar också möjligheten att få mer tid för barnen när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Enligt kommittén Välfärdsbokslut är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Föräldrar önskar flexiblare - inte kortare - arbetstid i första hand för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det åligger arbetsmarknadens parter ett stort ansvar när det gäller att genomföra detta. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Denna möjlighet bör tas tillvara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. 10.2Att riva hinder - attitydförändringar till föräldraledighet En förutsättning för att både kvinnor och män skall ha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi skapar ett barnvänligt arbetsliv, där det ses som en kompetenshöjning och merit för både män och kvinnor att ha varit föräldralediga för att vårda och fostra sina barn. Det finns positiva exempel på arbetsgivare som på olika sätt fyller ut en del av skillnaden mellan föräldraförsäkringen och lönen för den anställde för att fler ska ha råd att ta ut föräldraledighet. Fler arbetsgivare borde se värdet av att medarbetare får bättre möjlighet att umgås med sina barn. En positiv syn på föräldraledighet bidrar dessutom till att arbetsgivaren får mer nöjda medarbetare. som det finns goda exempel har en genomförd studie20 om svenska företags attityd till att mannen tar ut föräldraledighet visat att många män motarbetas passivt eller aktivt av sina arbetsgivare. upplever de även en negativ attityd från arbetskamrater. av de undersökta företagen är uttalat positiva till att fäder tar ut sin föräldraledighet. Det är uppenbart att stat och kommun, tillsammans med arbetsmarknadens parter, måste ta sin opinionsbildande roll på allvar för att förändra synen på föräldraledighet. Detta kan göras genom en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. 10.3Stärkt skydd mot diskriminering vid föräldraledighet Barn skall välkomnas av det omgivande samhället. Kvinnor som blir gravida skall kunna känna trygghet i att graviditeten inte betraktas som hinder på arbetsmarknaden. Antalet anmälningar till JämO om misstänkt diskriminering i samband med graviditet och föräldraskap har ökat . anser att alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor riskerar att utsättas för för graviditet/föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste bekämpas. Jämställdhetslagen 5 § stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. I utredningen 21 föreslås två konkreta åtgärder; dels att ett särskilt förbud mot diskriminering av föräldralediga införs i föräldraledighetslagen, dels att uppsägningstiden vid uppsägning på grund av arbetsbrist av anställd som är helt föräldraledig börjar löpa först när arbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete. bedömer att dessa förslag är viktiga och rimliga för att motverka den diskriminering som finns mot föräldralediga. har enats om att garantera rätten att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor efter föräldraledighet. Man skall också få tillgodoräkna sig förbättringar, såsom generella lönehöjningar, som arbetskamraterna erhållit . kan föräldraledigheten vägas in som skäl för en förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. En skärpning av svensk lagstiftning i denna riktning ser vi som ett led i vårt arbete för att vård av barn skall ses som ett meritvärde även på arbetsmarknaden. 10.4Utökad rätt till tjänstledighet för föräldraledig Som en konsekvens av att vi vill göra det möjligt för den som vill förlänga tiden tillsammans med sina barn när de är små bör rätten till tjänstledighet utökas. Man ska inte behöva säga upp sig för att kunna göra detta. Den lagstadgade rätten till hel tjänstledighet när man blir förälder bör därför förlängas från dagens till . Det är en rimlig tidsrymd också sett ur arbetsgivarsynpunkt. Föräldrarna skall därefter ha bibehållen rätt att återvända till sitt arbete. De skall också kunna dela upp tjänstledigheten mellan sig, om båda föräldrarna förvärvsarbetar. Därtill bör rätten till en fjärdedels tjänstledighet utökas från till . Det förbättrar möjligheterna för de föräldrar som såönskar att finnas till hands även för sina 8-12-åringar efter skoldagens slut. Med tanke på hur viktig omsorgen om barnen är framstår dagens system, som inte inbegriper omvårdnad i hemmet, som mycket otidsenligt. När barnomsorgsfrågor diskuteras glöms ofta att småbarnsperioden för de allra flesta är av livet. , docent i nationalekonomi och riksdagsledamot, kom ut med en bok om hemarbete som väckte mycket debatt. Hon konstaterade att det arbete som görs utanför den etablerade arbetsmarknaden endast ger låg grundtrygghet. Detta drabbar i första hand kvinnorna. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket räknat, men proportionerna mellan hemarbete och arbete utanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar mindre på den så kallade öppna arbetsmarknaden. Med andra ord missgynnas kvinnor över livscykeln genom den här arbetsfördelningen. Detta är en viktig jämställdhetsfråga. Ur detta perspektiv finns det anledning att fråga sig hur staten betraktar arbete som sådant. noterar i sin bok att vård och underhåll av maskiner är en skattebas och räknas som värde i BNP, medan vård och underhåll av människor inom hemmet inte räknas i skattesammanhang och inte alls registreras i den ekonomiska statistiken. En ökad insikt om detta samband kan dock, främst tack vare att varit pådrivande, konstateras i det nya pensionssystemet. per barn räknas som pensionsgrundande i det nya systemet. skulle även vilja gå ett steg längre i pensionssystemet. Dessutom borde den ovan beskrivna insikten också prägla andra socialförsäkringsreformer. anser att vård av egna barn, likväl som vård av andras barn, måste få ett starkare meritvärde på arbetsmarknaden och betraktas som jämförbart med flera andra yrkesinsatser. Vård av barn ställer stora krav på bland annat organisation, simultankapacitet och ekonomisk planering. 10.6Halva priset på hushållstjänster För många familjer där mannen eller kvinnan, eller båda, vill eller måste satsa mycket tid och kraft på sitt förvärvsarbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. När man är hemma vill man istället prioritera tid med barnen. Ett sätt att stödja familjen är att utforma beskattningen så att det går att köpa vita hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara och positiva effekter. En rimlig beskattning av hushållstjänster skulle möjliggöra för även de med normala inkomster att köpa dessa tjänster. Det skulle också medföra att de personer, ofta kvinnor, som utför sådana hushållstjänster på en svart marknad skulle få vita jobb och därmed en betydande trygghet i form av lön, pension, försäkringar osv. För småbarnsföräldrar och ensamstående föräldrar är dubbelarbete ofta mycket påfrestande. Därför är sänkt skatt på hushållstjänster en viktig reform även i arbetet för ökad hälsa. vill införa en 50-procentig skattereduktion på alla tjänster inklusive s.k. ROT-arbeten som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten. Underlaget för skattereduktion utgörs av arbetskostnaden inklusive moms. Maximalt per hushåll och år skall berättiga till skattereduktion. 11Kristdemokraternas totala satsningar på barnfamiljen Nivåförbättringar för barnfamiljerna: Höjd grundnivå i föräldraförsäkringen Bort med individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Höjt bostadsbidrag med /barn Garanterade deltidstaxor i förskolan Alternativ till höjt barnbidrag med Alternativ till flerbarnstillägg efter andra barnet Valfrihetsreform i barnomsorgen: Nytt anslag: Generell graviditetspeng (i slutet av graviditeten) Nytt anslag: Barndagar, 300x200 kr fr 1/7 2005 Stöd till kommuner för kommunalt vårdnadsbidrag Alternativ till 13:e ersättningsmånaden Ej fullt bidrag till stödmottagare med höga inkomster Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) Slopade lägstanivådagar till följd av barndagar Ny beräkning av SGI Anm.: I tabellen redovisas nettoeffekten för hushållen av de olika förslagen. Således har skattepliktiga transfereringar räknats om så att de blir jämförbara med rena avgiftsförändringar eller obeskattade bidrag som t.ex. bostadsbidraget. har gjort flera beräkningar som visar hur vår familjepolitik stärker barnfamiljers ekonomiska situation och ökar valmöjligheter såväl under som efter tiden med föräldraförsäkring. I detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringar som vill göra i förhållande till regeringens budgetproposition för . Förslagen redovisas endast översiktligt. Bakgrunden och motiven till förändringarna redovisas i motionstexten ovan. Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar avseende det kommunala vårdnadsbidraget samt deltidstaxor återfinns i motionen för utgiftsområde 25. Förändringar som berör skatteområdet återfinns i budgetmotion. Från införs som ett första steg barndagar. För detta ändamål avsätter vi för . vill höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen från dagens per dag till per dag . De och den extra månaden i föräldraförsäkringen slopas i samband med att barndagarna börjar gälla . Vidare anser att den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknas på de senaste tvåårens inkomster, inklusive semesterersättning och skattepliktiga förmåner. Anslaget 21:2 justeras därför ned med för . 12.3Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare I proposition 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets föreslogs en uppdelning av hela socialförsäkringslagen i en bosättningsbaserad respektive arbetsbaserad del. Biståndsarbetare anställda av en ideell organisation kommer att omfattas av de bosättningsbaserade förmånerna men vid utlandsbetalning begränsas dessa förmåner till något som man kallar för familjestöd. I förslaget räknas i detta sammanhang inte vårdbidraget som familjestöd. Biståndsarbetare som arbetar utomlands är viktiga för och gör ett beundransvärt arbete, med stora egna uppoffringar som följd. Vi tycker att det är självklart att vårdbidraget skall utgåäven till biståndsarbetare som är berättigade till det. Anslaget 21:6 tillförs därför för . Vem bryr sig? Del 1 - Barn och unga kommer till tals - Barns och ungas nära relationer av på uppdrag av TCO på uppdrag av TCO 1309 personer tillfrågade Barntillåtet arbetsliv 2003 HTF gallupundersökning bland HTF-medlemmar . - Barns och ungas nära relationer 3 000 föräldrar ingick i undersökningen där , forskarassistent i demografi, följt familjer från det att de fick sitt första barn till dess att barnet fyllde . RFV 3 000 mammor och pappor till barn födda eller 1999. Mars 2003, Sifointervju av drygt 750 män mellan . Se även Arbetsmarknadsundersökning 2003 av . 1 004 telefonintervjuer. Starkast stöd för att föräldrarna själva skall fördela föräldraledigheten fanns i . Studerande och trygghetssystemet. 2002/03:UbU9. (Mångfald inom barnomsorgen (punkt 2)) Genomförd av , professor i psykologi, och , sociolog. I undersökningen har 200 av de största svenska företagen deltagit. Personalchefer och fackliga företrädare har intervjuats, likaså 900 fäder.