mot · GS02K437 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett uppbyggt underifrån, utifrån federalismens principer, skulle göra makten tydlig och ge medborgarna ökad möjlighet att både delta, påverka och utkräva ansvar på alla nivåer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokratipolitiken bör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambition att öka de direktdemokratiska inslagen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Anslag (tkr) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 20 miljoner av regeringens anslag till bör användas till genomförandet av ett demokratikonvent. Demokratins själva väsen handlar om medborgarnas möjligheter att vara delaktiga i det allmänna. eftersträvar en demokrati byggd underifrån, där "gräsrotsdemokratin" i det vardagliga umgänget i det civila samhället är en naturlig bas för hela den svenska demokratin. beviljade extra i förvaltningsanslag för att förbereda och genomföra ordförandeskap i . Regeringen fortsätter att ligga på en orimligt hög nivå när det gäller anslaget 90:5 trots att ordförandeskapsåret är förbi med de extrakostnader som detta medförde. Vidare menar att tidigare sammanslagningar av departement borde ge minskade kostnader på genom effektiviseringar . Det är även nödvändigt och fullt genomförbart med allmänna besparingar inom . eftersträvar decentralism och mindre av centrala påbud. Regeringen bygger upp nya "myndigheter" inom ,och medel som annars skulle tillfalla andra myndigheter stannar istället kvar inom . Vi accepterar inte att fortsätter att svälla ut. Därför föreslår en minskning av anslaget 90:5 på . har redan i motion 2003/04:MJ297 "En samhällsordning för 2000-talet" föreslagit en grundläggande översyn av konstitutionella uppbyggnad. Detta är gjort i syfte att uppnå en tydlig maktdelning och bryta den tilltagande maktlösheten i samhället. Ett uppbyggt underifrån, utifrån federalismens principer, skulle göra makten tydlig och ge medborgarna ökad möjlighet att både delta, påverka och utkräva ansvar på alla nivåer. Den översyn av regeringsformen som beslutats kan genomföras på en rad olika sätt. Utifrån erfarenheter av tidigare svenska utredningar finns det all anledning att söka bredda deltagandet i processen fram till en ny grundlag. Ett särskilt värde med en bredare process fram till en ny grundlag är den djupare förankring som därmed kan uppnås och det mer allsidiga underlag för slutligt ställningstagande som kan tas fram. Ett särskilt demokratikonvent föreslås för . Det måste vara öppet för såväl det civila samhället, marknaden som den offentliga sektorn. Konventet måste självklart ha en bred kontaktyta i hela samhället, där alla kan känna sig delaktiga i processen. har en god och specifik tradition av medskapande starka folkrörelser som tar aktiv del i samhällets utveckling. De spelar en betydelsefull roll för hela det civila samhället och måste engageras i detta arbete. Självklart måste konventet också samla representanter från dagens olika nivåer - såväl kommuner, landsting, regioner som riksdag. De närmare formerna för konventets arbete och sammansättning bör övervägas i särskild ordning. All makt ska utgå ifrån folket, och vad är väl då lämpligare än att folkets valda representanter bjuder in hela att under ordnade former delta i arbetet med en ny konstitution som gäller oss alla, som reglerar grunderna och ramarna för vår samlevnad och fortsatta demokratiska utveckling. Ett konvent i den form som här skisseras stämmer också väl med uttalade mål om att forma en deltagande demokrati. Ett konvent som här skisseras bör ges ett inledande uppdrag att skapa en arena för öppen debatt kring förslaget till nytt fördrag för EU. Att 20 miljoner av regeringens anslag till skall tilldelas genomförandet av ett demokratikonvent bör ges regeringen till känna.