ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub219 · 2004-09-21 00:00:00 — Profilklasser för särskilt begåvade barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om profilklasser för särskilt begåvade barn. Särskilt begåvade barn har ofta svårt att komma in i klassens gemenskap och är ofta omognare än sina jämnåriga kamrater, ett problem som skolan negligerar. I öppnades en skola för dessa barn och man poängterar att det inte är en skola för att försöka frammana små genier utan en skola som skall få en speciell grupp barn, som genom att bli extra stimulerade och känna utmaningar, skall trivas bättre än de gör . Barn med speciella förutsättningar har många likhetstecken och kan identifieras genom att de kan tänka abstrakt, ofta är mycket kreativa och speciellt duktiga på att lösa problem på annorlunda sätt. får de inte tillräckliga utmaningar i den vanliga skolan och vantrivs därför. Fokus läggs på deras brister och annorlunda sätt, och deras speciella förmågor varken erkänns eller värdesätts. Kännetecknen på högt begåvade barn har många likhetstecken med Aspergers syndrom, vilket riskerar att leda till att barnen diagnostiseras som att de har lättare autistiska drag i stället för att vara högt begåvade. Därigenom anses de behandlingskrävande i stället för undervisningskrävande. Där behov finns bör det vara möjligt att inrätta speciella klasser för denna lilla grupp barn.
mot · GS02Ub220 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Enligt första paragrafen i förordning (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall utestängas från undervisning. Detta endast för att man hävdar sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har alla individer friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagsstiftningens konstruktion, faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i och detta är ett klart brott mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 20, stycke 2: "Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning." Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individen fritt att själv få välja. Skånberg (kd)
mot · GS02Ub221 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till inrättandet av en samlad musikinstrumentmakarutbildning med hög internationell klass i . saknas i en samlad och högkvalitativ utbildning av internationell standard för musikinstrumentmakare. Det finns musikinstrumentmakarutbildningar på några platser men för ett flertal musikinstrument saknas utbildning. Det innebär att de som vill bedriva sådana studier hänvisas till i huvudsak utländska utbildningar. Behovet av musikinstrumentmakare är stora. Medelåldern bland dagens yrkesverksamma är hög. Det är dags för initiativ att möta detta behov. finns förslag att förlägga en ny musikinstrumentskola i . Skolan skulle bli ett naturligt mötes- och i nära samarbete med både svenska lärosäten och utländska mästare. Utbildningen skulle kunna leda fram till gesällbrev eller mästarbrev. Idén stämmer väl med den kristdemokratiska tanken om yrkeshögskolor. Vid tidigare behandling av detta förslag har hänvisats till att ansökan om att få starta en musikinstrumentmakarutbildning ingivits under beteckningen kvalificerad yrkesutbildning. Det är emellertid inte ett fullgott sätt att hantera frågan eftersom det ger utrymme för osäkerhet i planeringen av utbildningen. I stället bör regeringen i särskild ordning via lämpliga myndigheter och deras regleringsbrev initiera uppbyggnaden av en musikinstrumentmakarutbildning.
mot · GS02Ub223 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förbättra studiestödet. Alla har rätt till en god utbildning men hur skall alla kunna få detta när studiesystemet som infördes inte fungerar. Enligt de utbildningspolitiska målen skall inte kön, bostadsort eller social bakgrund avgöra vem som får studera. För individen ger utbildning ökade förutsättningar att leva ett rikare och friare liv. För samhället är utbildning en investering, som i sin tur skapar möjlighet till en tryggare välfärd. Men utbildning måste kombineras med ett väl fungerande studiestöd. Av en enkät, som publicerades framgår att hälften av de svarande får eller har fått ekonomisk hjälp av sina föräldrar för att finansiera sina studier. uppger att de är osäkra på eller inte skulle klara en oförutsedd utgift på . Var fjärde student svarade att ekonomiska svårigheter fått dem att överväga att avbryta sina studier. Av de ensamstående med barn gäller detta fler än hälften. De ekonomiska förutsättningarna för dem som studerar måste vara anpassade för studier i alla åldrar. Kompetensutveckling för redan yrkesverksamma är avgörande för att kunna möta kraven i ett arbetsliv som ständigt förändras. Ett bristfälligt studiemedelssystem riskerar att leda till kostnader på andra håll i form av sjukskrivningar och/eller arbetslöshet. möjlighet till utveckling är beroende av om vi är framgångsrika som kunskapsnation.
mot · GS02Ub224 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Nyckeln till framgång är språket. Syftet med undervisningen Svenska för invandrare måste vara att en individ skall få möjlighet att skaffa sig så goda kunskaper i svenska att hon/han kan fungera både i samhället och på arbetsmarknaden. Ett annat syfte skulle kunna vara att möjliggöra ett svenskt medborgarskap. Vore det så att det bland annat krävdes grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna erhålla svenskt medborgarskap skulle säkert fler mer aktivt delta i sfi-undervisningen. publicerade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () en undersökning som visade vilka effekter konkurrensen mellan kommunala skolor och friskolor har på undervisningens kvalitet. Undersökningen visade att konkurrens och mångfald gynnar elever såväl i den kommunala skolan som i friskolan. har gått från ett etniskt homogent samhälle till att bli ett av mest mångkulturella. Många av de människor som kommit till har haft drömmar och ambitioner om ett bättre liv för sig själva och för sina barn. Ofta har de fått sina förhoppningar grusade. Alltför många lyckas inte ta sig in i det svenska samhället. En av barriärerna är språket. I dagens samhälle är det kunskap och kompetens som är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och språket är nyckeln. Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgått utbildningen har uppnått godkänd nivå . Ytterst få klarar enkel vardagssvenska och många klarar inte ens att läsa en enkel tidningsartikel. De är i princip funktionella analfabeter. Svenska för invandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg. Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet inte tillräckliga språkkunskaper för elever att efter avslutad utbildning kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Dessutom är invandrare med bristande språkkunskaper utestängda från aktivt deltagande i stora delar av samhällslivet. För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativ som möjligt. Utgångspunkten för undervisningen bör vara att den är individuellt anpassad efter personens förutsättningar och behov. För att ge individen valfrihet att utforma sin svenskundervisning på det sätt som passar henne/honom bäst måste undervisningen konkurrensutsättas. Detta kan förverkligas genom ett nationellt peng- eller checksystem där individen själv väljer utbildning anpassad till hennes/hans speciella förutsättningar. Viktigt är att undervisningen inte begränsas till en viss kommun eller region då utvecklingen av de tekniska förutsättningar som finns för personligt lärande är många.
mot · GS02Ub225 · 2004-09-21 00:00:00 — Ledamöter i universitets och högskolors styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den politiska representationen i universitets- och högskolestyrelser kraftigt bör minskas. och högskolor skall bedriva vetenskaplig forskning och utbildning som håller hög internationell kvalitet. I uppdraget ingår att kritiskt granska samhället. Därför är universitetens och högskolornas självständighet från staten särskilt viktig för att skapa legitimitet för granskningen. På samma sätt som fria massmedier och fria kulturinstitutioner fyller en viktig funktion i samhället är fria universitet och högskolor viktiga i en demokrati. Såväl ekonomiska som politiska makthavare kan ha fel och därför måste det finnas fler aktörer som bidrar med fristående samhällskritik och självständig kunskapsproduktion. Tyvärr har den socialdemokratiska regeringen, sedan regeringsskiftet , politiserat universitet och högskolor. Politiker har återigen marscherat in i universitetens och högskolornas styrelser. Det är beklagligt att regeringen ökar den politiska makten i styrelserna på bekostnad av representation från erfarna personer från professionen, profiler från det regionala näringslivet, studenterna och andra kvalificerade forskningsfinansiärer. För att öka den akademiska friheten, stärka universitetens och högskolornas granskande roll samt öka mångfalden inom den högre utbildningen bör den politiska representationen i styrelserna kraftigt minskas.
mot · GS02Ub226 · 2004-09-22 00:00:00 — Avskaffande av den nationella timplanen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanent avskaffa den nationella timplanen för alla svenska skolor. /01 inleddes den femåriga nationella försöksverksamheten Skola utan Timplan (SUT). Försöksverksamheten omfattar knappt 900 kommunala grundskolor i 79 kommuner. I valde den borgerliga majoriteten att låta samtliga grundskolor delta i försöket. Försöket innebär fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne eller ämnesgrupp. Det bör emellertid påpekas att skolorna fortfarande skall följa läroplanen (Lpo 94) och arbeta enligt de kursplaner som finns för ämnen och ämnesgrupper. Den nationella timplanen har uppfattats eller uppfattas i många skolor som ett hinder för skolutveckling. Timplanen passar helt enkelt mycket dåligt i en mål- och resultatstyrd skola, där ansvaret för det dagliga arbetet i första hand vilar på lärarna och skolledningen. Att timplanen dessutom är en dålig garant för att eleverna faktiskt lär sig något gör den till ett osedvanligt ineffektivt och dåligt styrmedel. För att alla elever skall kunna beredas möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella förutsättningar är det viktigt att lärarna och arbetslaget ges bästa möjliga förutsättningar att utforma arbetet. Därför är det högst rimligt att varje skola själv skall få förfoga över hur tiden används för att nå målen. Det förändrade arbetssätt som försöksverksamheten har genererat har lett till omfattande och positiv skolutveckling. Undervisningen har moderniserats, individualiserats och blivit mer flexibel. Större frihet för skolan och avskaffad timplan har inte minst gynnat invandrarelevers kunskapsutveckling. En tillbakagång till timplan skulle vara direkt förödande för de skolor som arbetar utan. som Timplanedelegationen, som har det övergripande ansvaret för att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten, har belagt att resultaten avseende betyg och meritvärde förbättrats mest på de skolor som inom ramen för dagens försöksverksamhet tillåts arbeta utan nationell timplan. Mot bakgrund av alla de positiva effekter som försöksverksamheten har för med sig borde nästa steg vara avskaffa den nationella timplanen för samtliga landets skolor.
mot · GS02Ub227 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avskaffande av kårobligatoriet. Det s.k. kårobligatoriet, en föreskriven skyldighet för studenter vid universitet och högskolor att tillhöra en särskild studentsammanslutning, kår, har funnits . beslutade konsortiet vid om skyldigheten att tillhöra en nation. infördes föreskrifter om skyldigheten i universitetsstatuterna. Nuvarande högskolelag (1992:1434) ger regeringen möjlighet att föreskriva skyldighet för studenterna att tillhöra särskilda studentsammanslutningar. beslutade att kårobligatoriet skulle upphöra . Det efterföljande valet och regeringsskiftet medförde att frågan åter aktualiserades och ett nytt riksdagsbeslut fattades som rev upp det gamla och kårobligatoriet kvarstod. Så sent som vid /04 avslog med knapp majoritet förslag om att slopa kårobligatoriet. Den långa historien med ett obligatorium att tillhöra en viss sammanslutning rimmar, i synnerhet , väldigt illa med lagen om föreningsfrihet. En frihet att ansluta sig till eller avstå från föreningsliv är en absolut hörnsten i en modern demokrati, varför kårobligatoriet måste anses direkt stötande i sin konstruktion. Det ändamål som sägs motivera lagen är studentkårens uppgift att främja medlemmarnas studier och vad som har samband med dessa - ett gott ändamål som ändå inte kan motivera ett obligatorium. Frågor av studiesocial art och utbildningsbevakning måste hanteras på annat sätt. I praktiken är studenten rättslös i förhållande till den lokala studentkåren då möjligheten att demonstrera sitt missnöje med ett utträde inte finns. Förutom den demokratiska aspekten finns också en praktisk-ekonomisk sida av tvångsanslutning till kår. En student som läser vid två lärosäten tvingas att lösa kåravgift i två kårer för att få möjlighet att tentera och därmed fullgöra sina studier. Den student som läser exempelvis vid och måste betala två kåravgifter per termin. Ordningen med ett krav att tillhöra en given sammanslutning, kår, för fullgörande av sina studier står i direkt strid med den vedertagna uppfattningen om allmänna demokratiska principer. Lagen om kårobligatorium måste därför avskaffas.
mot · GS02Ub228 · 2004-09-22 00:00:00 — handläggning av tillstånd för fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidigare besked från vad gäller tillstånd för fristående skolor. handlägger huvudmäns ansökningar om rätt till bidrag för fristående skolor. För att ansökan skall bli behandlad måste ansökan vara tillhanda året innan en tänkt skolstart. En huvudman som önskar starta en skola måste således ha sin ansökan framme . Efter inlämnad ansökan har hemkommunen, och i förekommande fall andra kommuner, rätt att inkomma med sina synpunkter på en ny etablering. Om kommunen anser att en ny etablering inverkar menligt på kommunens ekonomi, skall detta kunna påvisas. Inte sällan anför kommunerna skäl för avslag som sedan den sökande har att kommentera. En omfattande skriftväxling kan fortgå , och tiden för avgörande skjuts fram. När väl anser att underlaget för beslut är tillfyllest, kommer så ett beslut. Det beslutet kan komma långt in som skolan är tänkt att starta. Att starta en ny skolverksamhet i nya lokaler som skall förhyras och med ny personal, är ett omfattande och tidsödande arbete som kräver god framförhållning. Samma sak gäller marknadsföringen av utbildningen eller skolan. Elever och föräldrar bör rimligen känna till skolans verksamhet i varje fall mer än en termin före skolstart. Nuvarande ordning med sent inkommet besked är till direkt hinder för nya skoletableringar. hantering av tillståndsärenden sker enligt de regler som gäller och efter de resurser som verket förfogar över. Resultatet av den rådande situationen leder till att ett antal ansökningar behandlas och beslutas som är så sen att skolstart enligt tänkt plan omöjliggörs. Enligt vår mening måste en ändring härvidlag komma till stånd så att den sökande huvudmannen får ett beslut som ligger väsentligt tidigare än . Ett riktmärke bör vara hösten innan den tänkta skolstarten. Med den ordningen hinner huvudmannen hantera igångsättningsproblematiken på ett rimligt sätt. Om resurser inte medger snabbare hantering med nuvarande tilldelning bör möjligheten att tidigarelägga sista datum för ansökan några månader prövas.
mot · GS02Ub229 · 2004-09-21 00:00:00 — mot mobbning och våld tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell samling mot mobbning och våld. Mobbning är en kränkande handling. Enligt kan det handla om misshandel, skadegörelse olaga hot och tvång. tenderar våldet bland våra ungdomar att bli allt grövre. Vuxenvärlden kan inte nonchalera det ökande våldet. Det är vår skyldighet att ta tag i problemet. Mobbning och våld måste ses för vad det är, en oacceptabel handling, ett brott, en kränkning av en annan människa. Ofta vill man benämna mobbning i skolvärlden som barns lek och bus och till och med som en olyckshändelse, och därför tar man inte så allvarligt på problemet. Men ingen har rätt att bagatellisera ett barns upplevelser. beslutade regeringen, på initiativ från , att starta en kampanj, "Tillsammans", mot mobbning. Kampanjen har pågått i våra skolor och har visat på ett positivt resultat. Mobbning och det ökande våldet måste vara en angelägenhet för hela samhället. Därför är en nationell samling kring kampen mot våld och mobbning nödvändig, en nationell samling där goda förebilder från idrottsvärlden, kulturen, näringslivet, det offentliga, kyrkan etc. engageras. Vi får aldrig vika oss för mobbning och våld. Alla barn och ungdomar har rätt att få känna sig trygga.
mot · GS02Ub230 · 2004-09-23 00:00:00 — är det frågan om en "tycka synd om"-mentalitet, eller fördomar om vilka begränsningar ett funktionshinder kan föra med sig. Det behövs ett tydliggörande i dessa frågor i de jämlikhetsplaner som ska arbetas fram i varje skola. En annan typ av diskriminering bygger på att samhället har byggt sina fysiska strukturer på ett otillgängligt sätt. Vår bild är att skolans lokaler ska vara tillgängliga för alla. I synnerhet ska funktionshinder inte utgöra något hinder för elevers möjlighet till lärande eller lärares möjligheter att bedriva undervisning. vill att en utredning tillsätts för att se över hur och på vilket sätt en lagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighet kan införas i . För att elever med utvecklingsstörning ska garanteras anpassad undervisning och tillgänglighet, anser att rätten att välja att bli mottagen i särskola är viktig att behålla som alternativt skolval.
mot · GS02Ub232 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av fribeloppsgränsen i studiemedelssystemet. är gränsen för att få fullt studielån . En höjning av beloppet har skett, vilket möjligen kan anses positivt. Vår uppfattning är att det trots höjningen ändåär felaktigt, eftersom gränsen helt bör tas bort. Det kan inte vara samhällets sak att bedöma hur mycket en enskild person skall kunna arbeta vid sidan av sina studier. Åtskilliga har som sin enda möjlighet att arbeta mycket för att överhuvudtaget klara av att studera. Studielånet räcker helt enkelt inte till. Inkomsterna måste kompletteras på något sätt. Alla människor har olika förutsättningar och livsvillkor. För att få ihop kombinationen studier och familjesituation innebär det att studier måste kombineras med arbete för att den ekonomiska situationen skall fungera. Sambandet mellan inkomst och rätten att låna i studiemedelssystemet är förkastligt och måste tas bort. Systemet med fribeloppsgräns bör slopas helt. Den studerande har alltid ändå en skyldighet att återbetala upptagna lån, något som alltid följer med den studerande vid avvägningar och bedömning om fulla lånebelopp.
mot · GS02Ub235 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla landets elever i högstadiet eller gymnasieskolan under sin skoltid får besöka och . besöks av ett stort antal skolklasser. Detta är intressant både för elever, lärare och för oss riksdagsledamöter. Det är viktigt att intresset för demokrati och samhällsfrågor väcks , och en hjälp på vägen att väcka detta intresse skulle kunna vara ett besök i . Dessutom är det viktigt att eleverna ges möjlighet att besöka landets huvudstad och några av alla de sevärdheter som finns här. Möjligheter för olika skolor att genomföra dessa besök är av förklarliga skäl väldigt skiftande. Skolklasser i kan till små kostnader ta sig till på . Medan kostnaderna för elever i , , , eller är otroligt mycket högre. Vid en internationell jämförelse kan vi konstatera att ett flertal länder har specialdestinerade bidrag till de kommuner som låter sina ungdomar besöka det nationella parlamentet. Detta bidrag utjämnar kostnaderna som beror på avståndet till huvudstaden. Detta har inneburit att alla ungdomar oavsett var de bor i landet fått möjlighet att besöka de centrala institutioner som finns i landets huvudstad. Ur ett demokratiskt perspektiv har man i dessa länder alltså nått betydligt längre än hos oss i . När dessa ungdomar uppnår rösträttsåldern har de ofta ett större intresse av att deltaga eftersom de har större kännedom om och dess arbetssätt. Ambitionen skall vara att öka ungdomars intresse och kunskap om politik och det politiska systemet. Vårt förslag är därför att regeringen får i uppdrag att utarbeta en strategi för att ekonomiskt underlätta för alla högstadie- eller gymnasieklasser i att under sin skoltid få besöka och .