mot · GS02Fi233 · 2004-10-05 00:00:00 — På detta område är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. 4.3Tillväxtpolitik omöjlig i samverkan mellan s, v och mp Valet 1998 innebar ett bakslag för Socialdemokraterna men bäddade genom en uppgörelse med v och mp för en tillväxtskeptisk regim. och har av tradition varit negativa till ekonomisk tillväxt och håller i det hänseendet på traditionerna. Socialdemokraterna vill ha tillväxt men tar sällan en debatt i den egna rörelsen om tillväxthämmande problem som en dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Socialdemokraternas s.k. tillväxtkongress blev en ny besvikelse. Budskapet där präglades av självgodhet parad med bristande idérikedom inom det område kongressen hade att behandla. val slogs flera departement samman till vad som var avsett att bli ett tillväxtdepartement. Några förslag från detta "superdepartement" som i grunden kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har dock inte synts till. har av svag tillväxt halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 1998-2000 som av Socialdemokraterna beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagram 4.6 nedan framgår att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . har vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 4:e plats . Diagram 4.6 Relativ BNP-utveckling, // Data för 2004-2006 är prognoser. 4.4Svag växtkraft trots goda förutsättningar BNP väntas utvecklas klart sämre än genomsnittet för världen i stort och sämre än snittet för . Detta trots goda förutsättningar för exportindustrin genom en relativt svag krona. ekonomiska tillväxt väntas dock bli starkare än genomsnittet för de 25 EU-länderna. Detsamma gäller vid jämförelse med . Detta innebär att har möjligheter att ta igen något av vad som tidigare förlorats gentemot jämförbara EU-länder. Slår prognoserna in halkar vi än mer efter och andra industriländer med god tillväxt. Tabell 4.2 BNP-utveckling i och i omvärlden enligt budgetpropositionen 3,5(2,9) Källa: Prop. 2004/05:1. Anm.: påverkas den svenska bruttonationalprodukten av när fler helgdagar än vanligt infaller . Utan denna kalendereffekt skulle BNP bli . De nya utgifter och skattesänkningar som föreslås i budgetpropositionen försämrar de offentliga finanserna med 19, 27 respektive . Redan de "reformer" som presenterats i tidigare budgetpropositioner har finansierats med ökad upplåning. ökar Socialdemokraterna och samarbetspartierna upplåningen ytterligare. Statsskulden ökar hela med . Som andel av BNP beräknas statsskulden "stabiliseras" kring av BNP . Det är mer räknat på den nivå, av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990-1991. Tabell 4.3 Statens budgetsaldo 2003-2006 i regeringens tre senaste bedömningar -8,5 -1,2 Statsbudgetens underliggande saldo3beräknas enligt ESV bli 159,6 miljarder i underskott 2004-2007. Statsbudgetens underliggande saldo beräknas alltså uppgåtill -61,6, -32,7, -40,8 respektive -24,. Diagram 4.7 Statsbudgetens underliggande saldo 1997-2006 Källor: ESV. Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 4.5.2Stora underskott i statens finansiella sparande Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på . Statens finansiella sparande är kraftigt negativt och beräknas till -33, -47, -50 och -. 4.5.3Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner fortsätter att öka Utgifterna för ohälsan (Utgiftsområde 10 i statsbudgeten) upptar enligt preliminära beräkningar av statsbudgetens utgiftssida. De beräknas öka från till och hela . Även om takten i utgiftsökningen har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna i genomsnitt öka med ca per arbetsdag . 4.6Socialdemokraterna hanterar inte effekterna av ekonomins internationalisering Ekonomin blir allt mer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig enkelt över nationsgränserna på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Detta förhållande ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas? Finns med på listan över attraktiva länder när etableringar planeras? Kan skatterna för företagen konkurrera med omvärldens? Är inkomstskatterna utformade så att de attraherar snarare än stöter bort människor med expertkunskaper? Har vi i stabila spelregler för företagen? Tyvärr blir svaren på flertalet frågor av den arten nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tycks Socialdemokraterna inte beakta trots att de efter lång tvekan tillsatt en utredning i ämnet och lämnat ett betänkande (, SOU 2002:47). Resultat i form av verkningsfulla förslag har inte lagts fram. Istället har Socialdemokraternas politik bäddat för ett snabbt utländskt övertagande av det svenska näringslivets pärlor. har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en av orsakerna till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt svenska värdepapper i ökad utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Investeringarna som andel av BNP ligger under genomsnittsnivån för EU-15. Allt detta visar en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Men det gör uppenbarligen inte landets socialdemokratiska regering. 4.7Fortsatt högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och arbetstillfällen ur landet. Bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Svenska ägare har drabbats av den nästan unika svenska förmögenhetsskatten och av en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning som gjort det hart när omöjligt för nästa generation att ta över. Att arvs- och gåvobeskattningen slopas enligt regeringens förslag välkomnas av och av många andra som länge krävt samma sak. Förmögenhetsskatten lindras också, men helt otillräckligt sett ur den synvinkel som här diskuteras. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt RSV snabbt få allvarliga välfärdseffekter. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Slutsatsen blir att det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar. 4.7.1Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Såär inte fallet. Statens intäkter från fastighetsskatten beräknas öka med totalt (6,) till . Räknat blir ökningen , eller . Fler kommer att tvingas sälja sina hus på grund av fastighets- och förmögenhetsskatterna. 4.8Lönebildningen försummas liksom arbetsmarknaden Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling, är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt ifrån tillräckliga. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta "rättats till" genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. Även om kronan fortfarande flyter och alltså kan depreciera (och appreciera) torde den vägen genom en etablerad låginflationspolitik i praktiken vara stängd. Att efter folkomröstningen kommer att stå utanför EMU:s tredje steg gör det än mer angeläget att lönebildningen fungerar och leder till avtal i samklang med de i konkurrentländerna. I annat fall får vi svårt att mer beständigt få ned arbetslösheten. Regeringen har beställt ett årligt återkommande underlag från () om lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan, därefter har ytterligare två redogörelser lämnats. I dessa framgår vilken avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomin. I diagram 4.8 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen från KI:s rapport . Sedan den rapporten lämnades ser vi att den svenska lönebildningen inte bidragit till att sysselsättningsmålet uppnås. Diagram 4.8 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen . Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktigaste konkurrentländer. Om regeringen genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det "företagarklimat i världsklass" som f.d. näringsminister förespeglat väljarna, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit långt bättre. Men skylls misslyckanden beträffande sysselsättning och tillväxt på omvärlden. När den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi tar Socialdemokraterna åt sig äran. Men när det går sämre har samma gäng lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att en bättre fungerande lönebildning skulle gynna hushållen inte enbart genom lägre arbetslöshet utan även genom högre konsumtion och högre privat konsumtion. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än ett svek mot den svenska befolkningen. 4.9Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron ser ut att kulminera Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra en av statsbudgetens största poster. Men en svag förbättring blir det likafullt; 2004 ser nämligen ut att bli det sämsta året på mycket . Det totala olyckstalet förväntas nu sjunka något. är det nästan säkert att antalet förtidspensioner kommer att öka också framöver. Denna kategori hör till de svåraste att hjälpa tillbaka till ett fungerande arbetsliv. är det drygt 800 000 helårsarbetskrafter som uteblir i på grund av sjukskrivning samt aktivitets- och sjukersättning (förtidspension). Därtill ska läggas de ca 250 000 öppet arbetslösa, de drygt 100 000 som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de drygt 270 000 undersysselsatta personer som uppger att de vill arbeta mer men inte kan av arbetsmarknadsskäl (SCB:s Arbetskraftsundersökning ). Diagram 4.9 "Olyckstalet" historiskt 2004. Tusental helårsekvivalenter som försörjs av sociala ersättningar 2001-2006 Källa: (). Den skenande sjukfrånvaron avspeglar också att endast av befolkningen i åldern faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är frånvarande på grund av sjukdom. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor i arbete endast ökade med . Då räknade han med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagrammet nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen med endast av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2001. Sysselsättningen, som den traditionellt mäts, väntas minska enligt regeringen. Diagram 4.10 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta . Officiella tal och faktisk andel människor i arbete Källor: Budgetpropositionen , SCB AM 12 . Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade. Det medför också förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta och/eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när ca 800 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft - massarbetslösheten till trots. Härigenom försvåras möjligheterna att bemästra den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt ca en procentenhet över löneutvecklingen i våra viktigaste konkurrentländer. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att hämma eller till och med kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 4.10Revorna i välfärden består Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , eller 17 600 platser färre jämfört med (se avsnitt 3.1). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen utestänga privat sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar i sjukvården och därmed för kortare vårdköer är cyniskt och kontraproduktivt. Varför ska gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som regeringen hävdar? Hur kunde sjukförsäkringskostnaderna öka på tvåår i ? Hur kan rättssamhället få förfalla i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk en växande otrygghet på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott. De senare avskrivs redan på polisstationen medan tusentals icke avgjorda mål köande i Regeringsrätten. Hur kan regeringen lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. Men Socialdemokraterna är tydligen stolta över vad de åstadkommit. pågår en avfolkning av stora delar av landet. Därmed hotas trygghet och livskvalitet för allt fler utanför storstadsregionerna. Vad kunde statsmakterna gjort åt det? Ett par exempel: har missat av EU-medel till lantbruk och glesbygd. Den nu föreslagna höjningen av dieselskatten hjälper föga och har sin udd riktad mot glesbygd. Regeringens familjepolitik trampar på i samma banor som . Socialdemokraterna vill styra föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, som den driver fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik föreslår främjar valfrihet för småbarnsfamiljerna och skapar möjligheter till mer tid för barnen. har Socialdemokraterna satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt (se avsnitt 4.1.4). Problemet är att de inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: "Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet." Men det som istället krävs är en målmedveten tillväxtpolitik. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt. Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser och till dels på lättflyktiga och flyende skattebaser. 4.10.1Efterlyses: En marknad för "vita" hushållstjänster Ett ytterligare exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till hushållen. Både efterfrågan och tillgång på den arbetskraften finns, och statsfinansiellt skulle en reform kosta väldigt lite. Den skulle göra svarta jobb vita. Det är viktigt i ett läge där vi vet att svartjobb blir allt vanligare i vårt land. Återhämtningen i världsekonomin är fortsatt god. Varken rekordhöga oljepriser eller likaledes rekordstora amerikanska budget- och bytesbalansunderskott har fått Internationella valutafondens (IMF) eller att revidera ned de prognoser för tillväxten i världsekonomin som man skrev upp så sent som . skriver Valutafonden tvärtom upp prognosen. Enligt IMF:s World Economic Outlook () blir nämligen tillväxten i världen den högsta på . Den väntas öka till , att jämföras och 4,6 i prognosen . minskar tillväxttakten dock till enligt IMF. De svenska prognosinstitutens genomsnittliga beräkningar för tillväxten i världen har också reviderats upp men stannar på något blygsammare och . Då har de ändå räknat med ett i stort sett oförändrat oljepris kring per fat trots att priserna mot låg vid eller alldeles under 50-dollarstrecket. Den starka återhämtningen som kunde märkas och början av 2004 har setts som en nytändning efter och SARS-epidemin. Den effekten har klingat av sedan det visat sig hopplöst svårt att i skapa lag och ordning. Men tillväxten har också hållits uppe av en expansiv finanspolitik i med stora (ofinansierade) skattesänkningar beslutade och godkända av kongressen ända till kort före presidentvalet . Det amerikanska loket, med en prognostiserad tillväxt kring , kommer sannolikt att sakta farten. Enligt IMF blir BNP-tillväxten i 2005. Tillväxten i och väntas också avta - i fall från en hög nivå på till 7,5 nästa. Återhämtningen i blir tydligare men är ändå fortsatt svag. IMF förutspår nämligen en måttlig tillväxt på för både 2004 och 2005. EMU-ländernas tillväxt hänger mycket på en fortsatt stark efterfrågan utifrån. Särskilt , vars ekonomi utgör en tredjedel av euroområdets, är beroende av exportledd tillväxt då utrymme för ytterligare finanspolitiska stimulanser saknas. Det beroendet tillfredsställs ännu av en kraftigt växande världshandel. Enligt IMF väntas den öka med och 2005 - något mer i utvecklingsländerna och något mindre i industriländerna. Till den positiva bilden hör att prisökningarna inom OECD-området väntas ligga kvar kring årets också medan inflationen som vanligt blir högre i utvecklingsländerna - och nästa. Trots höga tillväxtsiffror är huvudbudskapet till de politiska beslutsfattarna i World Economi Outlook inte glättat. IMF manar de ansvariga politikerna att utnyttja uppgången i konjunkturen för att åtgärda mer tillväxthämmande strukturella svagheter och rådande budget- och/eller bytesbalansunderskott. Det handlar, enligt IMF, dels om att rusta sig för de chocker som obeveklingen kommer, dels att möta mer förutsägbara utmaningar. Även om pekpinnarna vad gäller budgetunderskott nog riktas i första hand mot finns det skäl även för att ta varningarna på allvar. Den hör till dem som inför ett kommande val lånar stora belopp för att stimulera ekonomin i en högkonjunktur då man - enligt nationalekonomisk teori och beprövad erfarenhet - istället bör samla i ladorna. Det finns uppenbart goda skäl att inte i hög takt öka på statsskulden när man väger in riskerna för att den goda tillväxttakten får ett abrupt slut eller till och med förbyts i sin motsats. Det mest akuta hotet mot världsekonomin torde vara oljepriset som steg med ett tiotal dollar per fat för att sent kretsa kring . Det är sant att oljepriserna bara nått rekordnivåer mätt i nominella termer. Realt låg priset betydligt högre i slutet av 70- och . Men det är ändå oroande med tanke på att en bestående uppgång av oljepriset med per fat beräknas hämma världens tillväxt . Skulle oljepriserna hamna över de som instituten standardmässigt räknar med minskar dragkraften i världsekonomin märkbart. Av betydelse i sammanhanget är dock om priserna drivs upp av ökad efterfrågan eller genom att utbudet sjunker. I det förra fallet finns mindre skäl för oro eftersom det i så fall är ett tecken på fortsatt god tillväxt. Men om oljepriserna sjunker till följd av att utvinningen i oroshärdar som , och kanske minskar blir det mer bekymmersamt. Till var ju också stora delar av den ryska oljeexporten hotad. Skulle betydande kvantiteter falla bort kan paniken snabbt sprida sig. är nämligen ganska ensamt om att ha byggt upp stora oljelager. Det finns andra potentiellt hämmande faktorer på andra sidan det amerikanska presidentvalet . Enligt prognoser från den amerikansk kongressens budgetkontor (Congressional Budget Office) kommer underskottet i den federala budgeten att uppgå till . Det motsvarar av BNP och är liksom det rekordartade handels- och bytesbalansunderskottet ohållbart på . En korrigering via en penning- eller finanspolitisk åtstramning eller ett ytterligare starkt dollarfall skulle kunna slå hårt mot tillväxten i världsekonomin. En tredje faktor som kan hota tillväxten är de fastighetsbubblor som blåst upp i en rad rika länder och som hotar att spricka. Som IMF visar i en studie som ingår i World Economic Outlookär fastighetspriserna inte - som man trott - främst beroende av inhemska faktorer. Priserna är istället starkt korrelerade över gränserna. Skulle det bli ett stort fall - kanske som följd av höjda räntor - kan det få spridningseffekter världen över. Trots uppgången är inflationsimpulserna ganska svaga. Men i har successivt ändå börjat hissa upp de tidigare rekordlåga räntorna från bottennivån till 1,75. Räntehöjningar blir det också i euroområdet och - om inte . Skulle oljepriserna komma upp ytterligare kan den processen påskyndas och slå så hårt mot fastighetsmarknaden att "bubblan" spricker. Det är inget huvudscenario men ändå en risk att ta med i beräkningen. På har en hel värld börjat uppmärksamma den demografiska utvecklingen som i många i-länder innebär att en allt större andel pensionärer skall försörjas och vårdas av allt färre aktiva. Somliga länder är inte rustade för att möta den utvecklingen. tillhör, sedan fem partier enats om att reformera pensionssystemet, inte de värst utsatta.