ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf350 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättning. Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda . För att erhålla handikappersättning krävs att personen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, att personen för att kunna förvärvsarbeta eller studera behöver fortlöpande hjälp av annan eller att personen eljest behöver vidkännas betydande merkostnader till följd av funktionsnedsättning. Handikappersättning kan efter beslut av erhållas enligt tre olika procentuella nivåer: 36, 53 eller av basbeloppet beroende på merkostnader. Enligt handikapporganisationer kan det vara svårt att få rätt till ersättning. Bedömningarna som görs av är individuella och personer som hamnat i ett sådant ekonomiskt läge att de inte har råd och då avstår från t.ex. behandlingar och artiklar för att öka sin livskvalité samt välbefinnande har då svårt att styrka sina egentliga kostnader. Detta innebär naturligtvis inte bara sämre hälsa för individen utan kan också medföra ökade kostnader för samhället, t.ex. kostnader för ökad sjukskrivning. Enligt uppgift har många som är kroniskt sjuka kostnader som liggger i närheten av den lägsta gränsen för att erhålla handikappersättning. Personer med funktionshinder har som grupp generellt sett lägre inkomster. Mest kännbart är det naturligtvis för de personer med mycket låga inkomster och som har ökade merkostnader men inte når upp till lägsta handikappersättningen. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till andra ersättningsnivåer än de nuvarande. Detta skulle medföra mera likvärdiga förutsättningar för personer med funktionshinder jämfört med personer som inte har funktionshinder.
mot · GS02Sf367 · 2004-09-30 00:00:00 — Vilande SGI för studerande från annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall överväga att tillrättalägga den svenska lagstiftningen så att studerande med studiemedel från annat nordiskt land eller EU/EES-land inte särbehandlas negativt vad avser vilorätten för SGI/FGI i samband med studier efter arbete i . kan personer som har arbetat i , och därefter studerat med studiemedel från CSN, erhålla lönebaserad föräldrapenning för barn som föds efter studieperiodens slut eller . Detta bygger på en förmån som medger att man vid beräkningen av mängd arbetad tid före nedkomsten kan "hoppa" över studieperioden, d.v.s. studieperioden klassificeras som vilande SGI-tid (sjukpenninggrundande inkomst). Problem uppstår dock för de personer som på motsvarande sätt har arbetat i före studierna, men som p.g.a. sitt medborgarskap, tagit studiemedel från ett annat nordiskt/europeiskt land. Denna grupp medges ej att få sin studietid klassificerad som "vilande SGI-tid ". I lagen om allmän försäkring, kap. 3 § 15 står det om vilande SGI vid studier. Där anges tydligt som villkor för att studierna ska kunna klassificeras som vilande SGI-tid, att den studerande varit berättigad till lån från CSN. En finsk medborgare flyttade till . Hon fick en anställning och jobbade innan hon började studera på i . Som finsk medborgare hade hon inte möjlighet att få studiemedel från CSN utan fick vuxenstudiebidrag från . Hon blev gravid och skulle föda barn . När hon kontaktade den lokala och frågade om sin föräldrapenning uppstod det ett problem. Hon fyllde kraven om 6 månaders arbete i men den så kallade "vilorätten" på SGI var inte giltig p.g.a. att hon hade fått finska studiemedel istället för svenska från CSN.
mot · GS02Sf374 · 2004-09-23 00:00:00 — Handikappersättning till kroniskt sjuka tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av försäkringskassornas tillämpning när det gäller rätten till handikappersättning vid kroniska sjukdomstillstånd. Handikappersättning är en social rättighet som syftar till att ge stöd åt den som har ett ökat hjälpbehov eller betydande merkostnader på grund av sjukdom och/eller funktionshinder. Verkligheten är tyvärr den att vissa grupper av kroniskt sjuka har mycket svårt att få gehör för sina faktiska merkostnader, däribland gruppen psoriasissjuka, som här får utgöra exempel. Livssituationen för personer med funktionshinder i form av kronisk sjukdom har försämrats , trots regeringens goda intentioner och budskap. Den som drabbas av ett medicinskt funktionshinder blir lätt marginaliserad i samhället, därför är det av största vikt att frågan om handikappersättning vid psoriasis, psoriasisartrit och andra kroniska sjukdomar får en noggrann genomlysning. , som representerar landets 250 000-300 000 psoriasissjuka blir allt oftare kontaktade i frågor som rör handikappersättningen. Den bild som framträder är att handläggning och beslut upplevs ske tämligen godtyckligt. Huruvida en ansökan om ersättning beviljas och vilken nivå den i så fall hamnar på, varierar stort mellan kassorna. Samma faktiska merkostnader som accepteras på ett håll i landet avslås på ett annat. Frågan om rätt till handikappersättning på grund av merkostnader vid psoriasis/psoriasisartrit är ett växande problem. Försäkringskassorna bedömer ofta, trots läkarintyg från hud och ledspecialister, att faktiska kostnader som är nödvändiga för att ge sökanden en normaliserad livsföring inte är "medicinskt belagda", kostnader som den enskilde är tvingad att ta för att ha möjlighet att kunna sköta ett arbete. Detta är naturligtvis väldigt olyckligt både ur den sjukes och samhällets synpunkt. Att ytterst få psoriasissjuka uppbär handikappersättning styrks av siffrorna från en genomförd enkät: Av dem som har psoriasisartrit visade det sig att hade någon form av ersättning. Av dem som har psoriasis var siffran ännu lägre. Där har enbart någon form av ersättning. Det visar sig ofta i försäkringskassornas bedömningar att de faktiska kostnader som är kopplade just till merkostnader på grund av diagnosen psoriasis/psoriasisartrit tycks vara mycket svåra att få acceptans för. Det finns enligt vår mening goda skäl för att göra en översyn av hur tillämpningen är vid ansökningar om handikappersättning.
mot · GS02Sf379 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag till asylsökande grundskoleelever. Det finns kommuner som har en mer omfattande asylmottagning i förhållande till storleken på sin befolkning än andra. Detta innebär också att kommunerna tar emot ett förhållandevis stort antal asylsökande grundskolebarn i sina skolor. Regeringen föreslog i proposition (2000/01:115) Asylsökande barns skolgång m.m. att asylsökande barn och unga skulle ha rätt till utbildning, förskola och skolbarnsomsorg på i princip samma villkor som barn bosatta i . Reformen trädde i kraft . kommun är en av flera kommuner som på ett förtjänstfullt sätt lyckats integrera de asylsökande barnen i sina grundskolor, men då antalet asylsökande barn är stort har kommunen tvingats öka antalet elevgrupper väsentligt för att kunna ta emot barnen. Därmed blir kostnaden för varje enskilt asylsökande barn minst lika hög som kostnaderna för de barn som redan är mantalsskrivna i kommunen. För att lösa de ekonomiska problemen har kommunen nu tvingats att hitta en särlösning för de asylsökande barnen så att kostnaderna för deras utbildning täcks av statsbidraget. Verksamheten för de asylsökande barnen får därmed inte den kvalitet som skulle kunna önskas. Vi kan ha förståelse för att en kommun, som jagar varje krona, agerar så när staten inte tar sitt fulla ansvar trots att kostnaderna för de asylsökande är ett statligt ansvar. Vi ser det som önskvärt att regeringen i sitt fortsatta arbete uppmärksammar den ovan nämnda problematiken med de fåtal mindre kommuner som i likhet med kommun har svårt att hitta ekonomiska lösningar för att trygga asylsökande grundskoleelevers skolgång.
mot · GS02Sf380 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet för att stärka asylsökande barns rättigheter i och EU bör intensifieras och påskyndas. Alla barns välmående är alla vuxnas ansvar. Därför är det allas vår skyldighet som vuxna att se till att även asylsökande barn i och övriga EU behandlas på samma sätt som vi vill att våra egna barn ska behandlas. Barn i asylprocessen och barn utan uppehållstillstånd omfattas av och ska ges de rättigheter som detta innebär. har länge varit kritiska till att asylsökande barns egna upplevelser inte i tillräckligt hög grad uppmärksammas av och . Skyldighet att höra barn, såvida inte vårdnadshavaren motsätter sig detta, finns till exempel i svensk lagstiftning. En kartläggning visar dock att av de barn i familj vars ärenden handlades av har hörts om sina asylskäl. Barns egna asylskäl utreds alltså inte i tillräcklig omfattning och personal som får i uppdrag att höra de asylsökande barnen har sällan den utbildning eller kompetens som behövs. När det gäller utredning och beslutsfattande i frågor som berör barn måste alltid barnperspektivet noggrannare vägas in när det är dags för att fatta beslut om uppehållstillstånd. Svåra traumatiska upplevelser är svåra att prata om, därför måste barnen ges tid och få förtroende för den de ska berätta för. Ovanstående problem är uppmärksammade från regeringens sida och förslag till förbättringar finns. I utredningen 2004:74 (Utlänningslagstiftningen i domstolsperspektiv) som kom sommaren påpekas att det är av största vikt att såsom första instans i prövningen av asylskäl tillser att personal med speciell barnkompetens deltar i utredning och prövning samt att utlänningslagstiftningen anpassas så att barns speciella situation ges utrymme för bedömning med något lägre ribba än vad som gäller vuxna asylsökande. Även EU:s asyl- och migrationspolitik ska styras av vad som är bäst för barnen. Så ser tyvärr inte alltid verkligheten ut . Enligt för en majoritet av medlemsländerna en restriktiv asyl- och migrationspolitk och tillämpar regler som är helt oacceptabla ur ett barnrättsligt perspektiv. Därför måste arbeta hårdare för att barnens rättigheter ska tas på allvar inom hela EU. bör implementeras i all lagstiftning som styr flyktingpolitiken. Barnets bästa måste vägas in i . Med anledning av ovanstående bör arbetet för att stärka barns rättigheter, både nationellt och internationellt, intensifieras och påskyndas.
mot · GS02Sf381 · 2004-09-30 00:00:00 — Halva prisbasbeloppsregeln för organisationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för ideella organisationer som att använda sig av halva prisbasbeloppsregeln. har alla organisationer som är anslutna till en stor skattefördel gentemot annat ideellt arbete. Idrottsklubbar har möjlighet att betala ut upp till ett ½ basbelopp till ledare, funktionärer m.fl. utan att betala sociala avgifter. Den som mottager beloppet behöver inte beskatta det. Samma regler borde gälla även för föreningar och organisationer anslutna till och liknande ideella föreningar. En ledare ska ha efter skatt För en förening innebär detta att lönen måste vara Sociala avgifter på detta är 12 600 Total kostnad 48 600. Det blir mer än vad idrottsföreningen betalar. "Om en idrottsförening betalar ersättning till idrottsutövare och ersättningen inte uppgått till ett halvt prisbasbelopp ska föreningen inte betala arbetsgivaravgifter. Halva prisbasbeloppsregeln gäller även idrottsutövare som vid årets ingång fyllt , varför inte heller särskild löneskatt ska betalas på ersättning understigande ett halvt prisbasbelopp. Som 'idrottsutövare' anses aktiv idrottsman/kvinna, tränare, lagledare/instruktör, domare, linjeman, materialförvaltare, tävlingsfunktionär eller liknande funktionär. Kanslipersonal, vaktmästare, ordningsvakter, kökspersonal, styrelseledamöter eller försäljningspersonal räknas vanligtvis inte som idrottsutövare." I kammarrättsdom från , mål nr 5143-5144-1999, gällande har dock godtagits att tillfälligt anlitad kökspersonal, serveringspersonal, skolvärdar och kontorsarbetare som utfört arbete i samband med den internationella fotbollstävlingen , även betraktas som idrottsutövare för vilka halva prisbasbeloppsregeln ska gälla. Likvärdiga villkor bör gälla för ideella föreningar.
mot · GS02Sf382 · 2004-09-29 00:00:00 — Rehabilitering av människor genom studier tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid. En av de största utmaningarna som det svenska samhället står inför är att minska sjukskrivningarna. Sjukskrivningstalen har ökat kraftigt och även om vi kan se ett trendbrott i ökningen såär de samhälleliga kostnaderna och kostnaderna för den sjukskrivne individen oerhörda. Sjukskrivningarna kostar över 100 miljarder och är därmed en av samhällets största utgifter. som de individer som är sjukskrivna ofta lider oerhört av att inte kunna arbeta. Därför är det mycket viktigt att samhället hittar olika sätt att rehabilitera människor. Människor som är sjukskrivna för länge har oftast svårt att komma tillbaka in i samhället. Man passiviseras och har därmed svårt att motivera sig, börja omskolning eller söka andra jobb. En åtgärd som redan har vidtagits för att öka hälsan i arbetslivet är att sjukskrivning på deltid nu mera ska vara förstahandsalternativet. Många av sjukskrivningarna beror på utslitning och för att då kunna återvända till arbetsmarknaden krävs ofta att man omskolar sig. Omskolning är oftast ett stort steg för många då det kanske var länge sedan man studerade eller man är rädd för att återvända till samhället. Det vore därför bra om man skapade en möjlighet för vissa individer att i ett övergångsskede studera på deltid som man är partiellt sjukskriven. Studier är ett sätt att underlätta rehabiliteringsarbetet för människor. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid skulle kunna vara ett sätt att skapa förutsättningar för en heltidssjukskriven person att våga ta steget från sin sjukskrivning in i studier.
mot · GS02Sf385 · 2004-09-30 00:00:00 — Fortsatt föräldrapenning vid flytt till annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa att den som uppbär eller skall börja motta svensk lönebaserad föräldrapenning, inte nekas detta med hänvisning till barnets bosättning i annat nordiskt land eller att föräldrarnas arbete i upphört. En person som uppbär svensk föräldrapenning kan vid flytt riskera att få densamma indragen med hänvisning till att banden till den svenska arbetsmarknaden är brutna i och med flytten till annat land inom /EU, om det ej kan påvisas att personen avser återkomma till sitt arbete i . Det grundläggande regelverk som reglerar rätten till denna typ av förmån är EG-förordning 1408/71. I flertalet av våra nordiska grannländer har man dock valt att tolka och klassificera förordningen och regelverket kring föräldrapenningen på ett sådant sätt att påbörjad utbetalning av en upptjänad rätt fullföljs som om personen aldrig hade flyttat från landet i fråga. Det förefaller orimligt i dagens /EU att man ska nekas föräldrapenning bara på grund av att man flyttar till ett annat nordiskt land medan utbetalningen pågår. Hade det varit så att man i och med flytten övertog motsvarande rättigheter och förmåner i inflyttningslandet så vore allt väl, men i inflyttningslandet har man ingen möjlighet att få ut föräldrapenning med mindre man arbetat i landet före barnets födelse. Här faller föräldralediga således mellan stolarna bara på grund av själva flytten.
mot · GS02Sf386 · 2004-09-30 00:00:00 — Harmonisering av sjukförsäkringssystem i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en harmonisering av sjukförsäkringssystemen i . Att lösa gränshinder mellan de nordiska länderna är den viktigaste uppgiften har. Ju mer vi blir integrerade i desto fler gränshinder dyker upp. Ett sådant problem är förtidspensionering efter arbete i mer än ett nordiskt land. Bedömning av förtidspensionering görs i varje land efter egen bedömning av graden av arbetsoförmögenhet. Det finns en risk att det land där man arbetat minst beviljar pension, men bara baserat personen i fråga har arbetat i just det landet. Det land där personen arbetat merparten av sitt yrkesverksamma liv kan göra bedömningen att personen inte bör beviljas förtidspension. Detta är ett stort problem och en potentiell fattigdomsfälla för den enskilde arbetstagaren, och skulle dessutom kunna hämma den fria rörligheten i om det blev allmänt känt att en flytt till ett annat nordiskt land i syfte att arbeta kan leda till fattigdom och utslagning. Jag anser att det är ohållbart att man inte kan tillgodoräkna sig arbete i ett annat nordiskt land när man blir arbetsoförmögen p.g.a. skada eller sjukdom. Det är inte bra att ett nordiskt lands socialförsäkringsmyndighet kan bevilja förtidspension som ett annat avslår en likadan ansökan. De nordiska länderna har ofta olika trösklar för hur pass stor nedsatthet av arbetsförmågan man måste ha för att en förtidspensionering alls ska kunna behandlas. Antingen behövs en harmonisering av de nationella nordiska regelverken eller särskilda bestämmelser för den grupp av personer som arbetat i flera nordiska länder för att undvika detta problem .
mot · GS02Sf388 · 2004-09-29 00:00:00 — Fler utbildningsplatser för långtidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge fler långtidssjukskrivna möjlighet till utbildning som ett led i rehabiliteringen för att de snabbare skall kunna återvända till arbetslivet. Utbrändhet, långtidssjukskrivningar och psykiska besvär är stora problem i dagens samhälle. Orsakerna skiftar givetvis. Därför är det viktigt att utifrån varje individs behov och förutsättningar erbjuda rehabilitering och åtgärder som syftar till att man tillfrisknar och kommer tillbaka till arbetslivet . har möjligheten att använda utbildning som rehabilitering för att bryta sjukdomsmönster givits för låg prioritet. För att komma tillbaka till arbetslivet och lämna en långtidssjukskrivning bakom sig krävs för många ett radikalt byte av arbetsmiljö, arbetskamrater och arbetsuppgifter. Bara för att man känner att man inget mer har att ge inom det yrke man är verksam betyder det inte att man inte har resurser som kan tas tillvara inom andra yrkesområden. Många utbildningsanordnare har framgångsrika projekt och kurser för den här målgruppen. Men trots att så många skulle bli hjälpta av en utbildningsplats för att ta sig ur sin situation är de platser som tilldelas få. Ofta handlar det om vad som ska godkännas som aktivitet när man är sjukskriven och att man ogärna vill släppa till försörjning över gränsen till andra verksamheter, trots att försök med finansiell samordning visar vilken betydelse helhetssyn kan ha för att bryta negativa trender och förhindra mänskliga tragedier. Genom att låta fler långtidssjukskrivna vidareutbilda sig kommer fler att kunna gå vidare, utvecklas och hitta ett nytt arbete de trivs med som samhällets totala kunskapsbank växer. All sådan utbildning behöver inte vara av det formella och nyttoinriktade slaget, även kortkurser, folkbildning och fördjupningsstudier av olika slag kan vara framgångsrika. Det blir både ett "hälsolyft" och ett "kunskapslyft". I stället för att hindra människor att vidareutbildas och vidareutvecklas borde vi ta tillvara både deras och samhällets resurser för ett friskare arbetsliv.
mot · GS02Sf398 · 2004-09-23 00:00:00 — Högkostnadsskydd för arbetande med tidigare missbruksproblematik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett högkostnadsskydd för arbetande med tidigare missbruksproblematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs som att se över vilka grupper som bör omfattas av högkostnadsskyddet. Arbete är det oöverträffat bästa sättet att komma tillbaka till livet efter en period med stora sociala problem. Många arbetsgivare är dock väldigt försiktiga med att anställa personer som haft missbruksproblem. Man vet att det blir bakslag, återfall, och att dessa personer är sköra både psykiskt och fysiskt. Man är rädd att stå med sjukskrivningskostnader för dessa. I syfte att underlätta anpassningen av tidigare missbrukare till arbetsmarknaden bör staten gå in och täcka upp kostnaderna för sjukperioder. Många utslagna får då en reell möjlighet att komma tillbaka och staten skulle tjäna på att fler försörjer sig och betalar skatt.
mot · GS02Sf399 · 2004-09-23 00:00:00 — Pappastrategier som uppmuntrar till delad ledighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ger JämO, RFV, försäkringskassorna, BO samt i uppdrag att tillsammans ta fram pappastrategier för hur man inom ramen för befintlig föräldrautbildning uppmuntrar till jämnare uttag av föräldraledigheten. Ett jämnare uttag av föräldraledigheten skulle i första hand vara bra för barnen. Ett barn som får möjligheten att som riktigt litet bygga upp nära och djupa relationer med både sin mamma och sin pappa får på så sätt inte två halva relationer, utan istället två hela! Genom att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för hem och barn samt genom att de som förebilder visar detta för barnet så rubbas könsrollerna. Vi låter män och kvinnor få vara människor och en självklar del i sin familj - oavsett kön. Dessutom skulle ett jämnare uttag leda till ökad jämställdhet och sannolikt minska ohälsan och öka tillväxten. Motiven är alltså många för att komma åt dagens ojämna uttag av föräldraledighet. tar kvinnorna huvuddelen av föräldrapenningen. Deras andel uppgår till , och kvinnor är i genomsnitt borta omkring i direkt anknytning till barnets födelse. Mäns föräldraledighet är däremot betydligt kortare och mer utspridd över barnets uppväxt. Att påverka attityder och värderingar är en långsiktig process, men mycket kan göras genom aktivt informationsarbete riktat till blivande och nyblivna föräldrar. är väldigt lite av den information och utbildning som ges till blivande och nyblivna föräldrar gjord för att uppmuntra båda föräldrarna att stanna hemma. Som vi ser det går man miste om ett bra tillfälle. JämO, RFV, försäkringskassorna, BO samt borde få i uppdrag att tillsammans ta fram pappastrategier för hur man inom ramen för befintlig föräldrautbildning uppmuntrar till jämnare uttag av föräldraledigheten. Pappastrategierna ska fylla delvis samma funktion som jämställdhetsplanerna: de ska åskådliggöra existerande problem och strukturer (som alla kanske inte alltid ser) och hjälpa myndigheter och andra att ändra på sättet som pappan bemöts. Det kan i sin tur sedan leda till nya sätt att arbeta; alltifrån informationskampanjer till riktade insatser till papporna. Visst är det viktigt att lära sig hur barnet utvecklas i mammas mage, vilken smärtlindring som finns att tillgå vid födseln samt vilka utvecklingsfaser barnet genomgår . Men det räcker inte. Vi menar att det behövs en medveten pappastrategi på myndigheter och institutioner som är i kontakt med familjen för att bättre stärka båda föräldrarna i sin nya roll som föräldrar.
mot · GS02Sf402 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att kunna samordna studiestöd på deltid med deltidssjukskrivning. Målet att alla ska ha tillgång till ett arbete är det viktigaste målet vi har att arbeta med. Vägen dit kan se mycket olika ut. Vi måste på alla sätt skapa bra förutsättningar för människor att kunna ha många aktiva möjligheter att nå det målet. Många människor är vuxenstuderande och det är en mycket viktig väg för att bli för en framtida arbetsmarknad. Vi har också en situation med en alltför hög sjukfrånvaro i vårt land. En väg från en sjukdom tillbaka till arbetslivet går ofta via olika rehabiliteringsinsatser där just utbildning är lösningen. Det är ett stort behov av att komma igång tidigt och kanske på deltid för att successivt öka sin studietid. Rehabilitering som sätts in tidigt och med en stegvis ökning av insatsen är ett mycket bra sätt att lyckas i det viktiga arbetet med att sänka ohälsan. Det problem som uppstår vid sådana här tillfällen är att det inte går att kombinera studiestöd på deltid med sjukskrivning på deltid eftersom det inte går att få ut ersättning från dessa system . Vi anser att det är mycket angeläget att så snabbt som möjligt göra de regeländringar som behövs för att lösa dessa problem.