ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju208 · 2004-09-17 00:00:00 — En fjärde polishögskola i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare en polishögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola skall lokaliseras till . Polisbristen fortsätter att göra sig påmind. Närpolisstationer försvinner och utredningshögarna fortsätter att växa med följd att invånarna gradvis får en sämre polisiär service. Stora deltidspensioneringar gör att nettotillskottet av poliser blir relativt lågt. Människor upplever i allt mindre utsträckning att polisen är en garant för trygghet och säkerhet. Orsaken finns att söka och fram till . För att undvika att göra samma misstag är det viktigt att analysera orsakerna. Civilanställda, många med erfarenhet av arbete inom polismyndigheterna, har sagts upp. Eftersom deras arbetsuppgifter finns kvar har arbetet fått fördelas på de hårt pressade civilanställda som finns kvar och poliser. Poliser har alltså i allt större utsträckning fått utföra rent administrativa arbetsuppgifter när förhållandet borde ha varit det omvända. Det finns en ambition att lyfta av administrativa uppgifter från poliser. Det är bra men den personella resursknappheten gör uppgiften mycket svår. slutade att utbilda poliser . Det innebar givetvis färre poliser, men också att lärare hemförlovades och en stor samlad kompetens försvann. Med tanke på polisernas åldersstruktur borde förhållandet ha varit det omvända. Åldersstrukturen, och det faktum att det anställdes ett stort antal poliser i samband med polisväsendets förstatligande , gör att problematiken kommer att förstärkas kraftigt . Närpolisreformen byggde på en större polisiär förankring i lokalsamhället. Det var inte många som ifrågasatte tankarna med reformen, som byggde på närhet, större trygghet för människor och en fördjupad legitimitet för polisen i samhället. Ett stort problem var att reformen lanserades av kraftiga resursminskningar. Två stora pensionsreformer för poliser genomfördes . Det innebar att poliser uppmuntrades att ta ut ålderspension fr.o.m. . Det var givetvis en positiv reform för de många poliser som antog erbjudandet, men förödande i ett större perspektiv. Pensioneringarna fortsätter delvis och inom några fåår kommer poliskåren att decimeras kraftigt . Därmed kommer frågan om kapacitet för polisutbildningen i fokus. Dagens nivå måste bibehållas och stärkas. För att bygga upp den svenska poliskåren kommer det med all säkerhet att behövas ytterligare en polishögskola i . Den bör placeras i det befolkningstäta västra , med god rekryteringsbas och en mycket god tillgång på polisiär lärarkapacitet. När etableringen av den tredje var aktuell presenterade högskolan ett väl genomarbetat förslag, som väl anknyter till dess ambition att bli första professionsuniversitet för hur en polisutbildning skulle kunna bedrivas i västra . Förslaget var att skolan skulle placeras i vilket stöddes av polisdistrikt och .
mot · GS02Ju209 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flagga. Vid sommarseglatser gläds man normalt åt att möta landsmän i båtar. Få saker är så vackra som en segelbåt mot det blåa havet och med den svenska flaggan i aktern. Desto mer beklämmande är det att möta svenskar som utan hämning ändrat flagg. Att fälla in skånska flaggan i ett av de blå fälten i flagga är inte helt ovanligt. Många, kanske gifta med en utländska, fäller in ett annat lands flagga i den svenska. har jag till och med stött på seglare som seglat runt med den gamla unionsflaggan , den så kallade "Sillsalladen". Även exempel på seglare som klippt sönder vår flagga i försök att härma en svensk örlogsflagga har setts - både tvåtungad och tretungad. Att så skända den svenska flaggan borde inte vara tillåtet. Lita på att seglarkolleger och båtklubbar hade krävt rättning om ett klart förbud hade funnits. Slå vakt om vår nationalsymbol!
mot · GS02Ju210 · 2004-09-20 00:00:00 — Konsekvenser av avvikelse från fängelse tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvenser av rymning från fängelse. Att avvika från fängelse eller anstalt genom rymning leder inte till att strafftiden påverkas. Rymning från anstalt eller avvikelse från permission är således inget brott. Sommarens stora antal rymningar aktualiserar åter frågan om påföljden. Det faktum att den dömde enbart behöver avtjäna 2/3 av strafftiden oavsett antal rymningar eller avvikelser ger utrymme för förlängd faktisk strafftid. Kriminalvårdens uppgift måste vara att förbereda den intagne för ett liv utanför fängelsemurarna så att brottsbenägenheten minskar eller helst upphör. Detta innebär att uppgiften ligger hos myndigheten att organisera verksamheten därefter. För den intagne skall rymning och avvikelse alltid innebära konsekvenser. Straffpåföljden vid rymning skall vara känd och reglerad i lag. Om rymningen dessutom förenas med andra brott adderas påföljdstiden. En situation där själva rymningen inte innebär någon direkt påverkan inbjuder till försök. Varför inte bryta av tristessen med en rymning, resoneras säkert bland de intagna. Det kostar ju så litet. Dåligt beteende i vardagen, som i fängelsemiljö, skall leda till personliga konsekvenser. Gott uppförande å andra sidan skall också få konsekvenser för strafftidens längd. Ett gott uppförande , inställelse, deltagande i rehabiliteringsprogram etc. skall kunna leda till att strafftiden kan kortas av mot den ursprungliga. Vid det motsatta, d.v.s. dåligt uppträdande och rymning förverkas den villkorliga frigivningen helt eller delvis.
mot · GS02Ju211 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som möjliggör användning av bild- och ljudövervakning i samband med pågående brott såsom gisslantagningssituationer. Debattens vågor har gått höga gällande polisens möjligheter att använda buggning i brottsutredningar. Det är en viktig debatt, eftersom effektivitetsargument noga måste vägas av mot integritetsargument. Men det den hittillsvarande debatten alldeles förbisett är att möjlighet för polisen att använda buggning faktiskt kan rädda liv i akuta situationer och i fall av allvarlig våldsbrottslighet. Den så kallade var inriktad på att studera användning av buggning i syfte för polisen att förhindra eller utreda brott. Men buggning kan ha betydelse också vid insatser för att stoppa pågående brott. Låt mig ta följande exempel: Vid gisslantagningssituationer kan tekniska hjälpmedel spela en högst betydande roll för polisens möjligheter att agera på rätt sätt och därmed för en lycklig utgång. finns goda tekniska hjälpmedel som skulle kunna ge polisen möjlighet att följa utvecklingen i en gisslansituation med både ljud och bild. Mikrofoner kan användas för att polisen skall kunna höra vad som sägs i ett hus eller ett rum och följa hur en gisslantagares stämning förändras. Mycket små kameror kan ge polisen möjlighet att se vad som händer i den aktuella lokalen, följa gisslantagares minspel, deras utövande av våld, studera gärningsmännens beväpning och eventuell förekomst av sprängmedel som apterats i lokalen. Problemet är att dessa tekniska hjälpmedel, till skillnad från i andra länder, inte får användas i . Inte heller kan eller får mobiltelefontrafik störas ut lokalt, för att stoppa gisslantagares möjligheter att kommunicera med omvärlden, när detta bedöms vara viktigt. I sådana ovan beskrivna situationer saknas dessutom tid att begära tillstånd för buggning från domstol. I stället krävs en lagändring som ger förundersökningsledare rätt att fatta beslut om buggning och användning av andra tekniska hjälpmedel. Beslutet får prövas och fastställas av domstol i efterhand. På liknande sätt fungerar det vad gäller möjlighet till snabb husrannsakan. bör begära att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som möjliggör användning av bild- och ljudövervakning i samband med pågående brott såsom gisslantagningssituationer.
mot · GS02Ju212 · 2004-09-20 00:00:00 — Utstörning av mobiltelefontrafik vid pågående brott begär att regeringen lägger fram förslag till lagändringar som möjliggör för polisen att störa ut mobiltelefontrafik i samband med akuta brottssituationer som bombhot, i enlighet med vad som i motionen anförs. är illa förberett för att möta terroristattacker. Ett exempel på detta är att svensk polis saknar rätt och möjlighet att använda så kallade jammers, eller med andra ord utrustning för att störa ut mobiltelefontrafik, i akuta situationer. Att polisen kan störa ut mobiltelefontrafiken i ett område i samband med bombhot eller efter att ett attentat har genomförts är av största vikt för räddningspersonalens och allmänhetens säkerhet. Likväl kan detta inte ske i . Det finns all anledning att lära av internationella erfarenheter på detta område innan det är . När två pendeltåg sprängdes av terrorister i placerade terroristerna ut bomber, satta att utlösas via mobiltelefon. Telefonutlösta bomber kan apteras både för en primär eller sekundär sprängning. Hur avskyvärd tanken än är, så agerar terrorister inte sällan så att man försöker locka många människor till en plats med en första explosion, för att sedan spränga bomber för att skada bland annat räddningsarbetare. Det finns också risk för att räddningspersonal lockas till en plats genom ett bombhot och att en bomb sedan sprängs via telefon. Likaså kan terrorister invänta ett utvalt offer på en plats och därefter utlösa en bomb via mobilen. Det kan finnas andra situationer där polisens arbete väsentligen skulle underlättas om mobiltelenätet fick störas ut, såsom tillslag mot gängrelaterad brottslighet. bör begära att regeringen återkommer med förslag till lagändringar som möjliggör för polisen att störa ut mobiltelefontrafik i samband med akuta brottssituationer som bombhot, i enlighet med vad som i motionen anförs. Det finns inga integritetsskäl som talar emot en lagändring.
mot · GS02Ju213 · 2004-09-21 00:00:00 — Ovillkorlig rätt att vittna anonymt begär att regeringen tillsätter en utredning om hur en ovillkorlig rätt för den som såönskar att vittna anonymt skulle kunna utformas. Hela vårt rättsväsen bygger på att vittnen ställer upp och berättar vad de sett. Att vittna är en medborgerlig skyldighet, men flera tecken tyder på att människor upplever allt större obehag inför att göra det. Hot i olika former gentemot vittnen blir allt vanligare och många kan intyga att det blir allt svårare att få folk att vittna. Många väljer att se bort och skynda vidare. har vi nått nivån att ingen ingriper vid våldshandlingar, och når vi också nivån att ingen har "sett" någonting raseras en stor del av den samhälleliga tryggheten. Visserligen bör rättssäkerheten kräva att den som står åtalad för ett brott också får reda på vem och vad som anförs emot honom, men det måste gå att hitta en lösning som både skyddar vittnet och ger rättssäkerhet åt den åtalade. Med nuvarande utveckling hotas hela vårt rättsväsen. En utredning, om hur man ger ovillkorlig rätt för den som såönskar att vittna anonymt, bör genomföras.
mot · GS02Ju214 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata fängelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en försöksverksamhet med två till tre privatiserade anstalter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning avseende kriminalvårdens inriktning. Sommarens spektakulära rymningar och den uppdagade korruptionen inom kriminalvården gör en översyn av verksamheten än mer nödvändig. Efter rymningen från svarade säkerhetschefen vid på en fråga från en journalist att han inte kunde förstå hur vapen smugglats in. Jag som arbetat som tandläkare inom kriminalvården skulle kunna göra upp en lista över möjliga vägar för vapen och annat att nå in på anstalterna. Utbildning av personal liksom ambitionsnivån i allmänhet inom kriminalvården har länge åsidosatts. I det av Labour styrda , liksom i , bedrivs en del kriminalvård i privat regi. Det visar sig att såväl personal som intagna trivs betydligt bättre än vad som är fallet i vanliga, statligt drivna, fängelser. I , likväl som i vissa amerikanska delstater, är erfarenheterna så goda att flera privatdrivna fängelser planeras. I är kriminalvården en organisation stadd i förfall. Narkotikamissbruket inne på fängelserna är omfattande. Hot och våld för såväl intagna som personal hör till vardagen. Gängkriminaliteten har fått ordentligt fäste innanför murarna. Den vård och behandling som meddelas de intagna är ofta av tvivelaktig kvalitet. Meningsfulla utvärderingar av verksamheten saknas ofta. En av de få behandlingar som kan mätas efter frigivningen är tandvården, men har även den verksamheten minskat till att omfatta nästan enbart akutbehandlingar. Det är alltså hög tid att prova något nytt. En tänkbar modell skulle vara att lägga ut driften av två eller tre anstalter med olika inriktning och säkerhetsnivå till privata utförare. Privatiseringen måste givetvis föregås av en ordentlig upphandling. Vid en sådan upphandling tvingas och regeringen ta ställning till vilka mål verksamheten skall ha och vilket innehållet skall vara. En försöksverksamhet avseende två eller tre anstalter följd av en utvärdering och jämförelse av uppnådda resultat skulle kunna ge kriminalvården en nödvändig drogfri nytändning.
mot · GS02Ju215 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av drogfria fängelser. Att sitta i fängelse är ett straff. Man skall varken kunna supa eller knarka när man sitter inne. Narkotikan flödar ohejdat på landets anstalter. Våld mellan intagna samt mellan intagna och kriminalvårdens personal är ofta förekommande. Detta är en skandal. Svensk kriminalvård fungerar ej. Kriminalvården har alltför länge präglats av inkompetens och allmänt tyckande. Narkotika på fängelser är ett av de största problemen. För att komma till rätta med det föreslår jag inrättandet av så kallade "trevliga fängelser". De intagna skall ges rätten att välja fängelseform. Låt varje intern själv få bestämma om denne vill låta sig drogtestas , i så fall på en trevlig anstalt, där permissioner och besök är tillåtna. Den som tycker drogtestet är integritetskränkande placeras på en anstalt med noll permissioner och besök bakom glasruta. Effekten torde bli drogfrihet på båda anstaltstyperna.
mot · GS02Ju216 · 2004-09-21 00:00:00 — Användning av blodhundar vid eftersökning av försvunna personer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre statistikuppföljning hos polisen när det gäller försvunna personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användning av blodhundar vid eftersökning av försvunna personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om metodutveckling. försvinner ett stort antal människor. De flesta försvunna förefaller komma till rätta trots snarare än tack vare polisens eftersökningsinsatser. År lämnas motionsyrkanden om bättre eftersökning och statistikuppföljning över resultaten av gjorda eftersökningar utan åtgärd med hänvisning till att polisen själv borde besluta i frågor av operativ karaktär. År visar det sig att inget har hänt. Riksdag och regering måste ta sitt ansvar för att gamla och barn som gått vilse faktiskt blir återfunna på ett enkelt och effektivt sätt. I tidigare utskottsbehandlingar har utskottet avslagit motioner med hänvisning till att det är polismyndigheterna som bedöms vara bäst lämpade att avgöra vilka eftersökningsmetoder som skall användas. Det finns starka skäl att invända mot denna uppfattning, mot bakgrund av den bristfälliga hantering polisen visat när det gäller implementeringen av hundar i eftersökandet av försvunna människor. Polismyndigheterna förefaller vilja att fortsätta i samma hjulspår snarare än att förutsättningslöst pröva nya eftersökningsmetoder. Sedan förra årets motion har NYPD ( New YorkCity ) beslutat att anskaffa ytterligare en blodhund. I övrigt hänvisar vi till motiveringarna i tidigare motioner. Vi har funnit att ej bara hundverksamheten utan även annan verksamhet lunkar på i samma spår inom polisen. Vi skulle vilja se en möjlighet till öppenhet för nya metoder och en metodutveckling som utvärderas. Vi vill därför föreslå att polisen genomför försök med blodhundar när det gäller eftersökning av försvunna personer. Vi vill också att polisen på ett bättre sätt än förbättrar sin statistik och uppföljning när det gäller försvunna personer.
mot · GS02Ju217 · 2004-09-14 00:00:00 — Statliga bidrag till s.k. medborgarden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga bidrag till s.k. medborgargrupper. Närpolisreformen blev bara en reform. som reformen - som var en mycket bra tanke - skulle genomföras så drog regeringen in pengar och tillräckliga resurser gavs inte. Antalet poliser var också sådant att reformen inte kunde genomföras. Många polisstationer har tvingats stänga - p.g.a. ekonomiska problem för polisen. I har många polisstationer stängts. Polisens närvaro har minskat markant, eller som en person, boende på en ort där polisstationen stängts, kommenterade det hela: "Det är vanligare att se en björn i byn än en polis." Dessa beslut om låga ekonomiska anslag till polisen - oftast fattade av Socialdemokrater och stödpartierna och Vänstern - har fört med sig att s.k. medborgarpatruller/medborgargrupper bildats. I folkmun kallas det också för "medborgargarden". De gör på många orter ett bra jobb genom att "bara finnas". Goda resultat kan redovisas. Patrullerna - oftast bildade av någon förening eller av affärsidkare som tröttnat på att bl.a. få "problem" med sönderslagna rutor m.m. utför "patrulleringen" genom egen insats utan att få några arvoden, inte ens kostnader för bensin. Jag anser att staten - så länge som regeringen inte kan ge polisen sådana resurser att den kan finnas på alla större orter - skall ge ett fast ekonomiskt bidrag till grupper som utför s.k. "bevakningsuppdrag". De olika grupperna har inte kommit till bara för sin egen skull utan enbart för att den aktuella orten inte har några poliser kvar. Långa utryckningstider från de numera centraliserade polisstationerna gör också att folk känner stor oro. Därför är det - som många känner det - en trygghet att dessa grupper finns. Det är ingen idealisk lösning - men en lösning i avvaktan på att regeringen och stödpartierna inser vad som håller på att hända med polisen i .
mot · GS02Ju218 · 2004-09-14 00:00:00 — Särskilda anstalter för intagna som skall utvisas tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta speciella anstalter för personer som dömts till utvisning. Enligt uppgifter - från personer som håller på med dessa frågor - så har personer som dömts till fängelse och därtill utvisning behov av specifik vård, och därför anser jag att alla utvisningsdömda skall samlas på samma anstalt.
mot · GS02Ju219 · 2004-09-14 00:00:00 — Fråntagande av intagnas pass tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de intagna på anstalt skall fråntas sitt pass. Jag måste erkänna att jag blir rätt förvånad då man läser om att intagna på anstalt skall ha tillgång till sitt pass. En självklarhet måste vara - för att bl a förhindra att den intagne "försvinner" utomlands vid permission, att passet är omhändertaget och att nytt pass inte skall kunna utfärdas. Passet skall, enligt min mening, tas om hand och återlämnas först den dagen straffet vid anstalten avtjänats till fullo.
mot · GS02Ju220 · 2004-09-14 00:00:00 — Kostnaden för utvisads hemresa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnaderna för hemresa för person som dömts till utvisning. tror man inte vad man hör och läser. Enligt uppgift får inte kriminalvården - utan att fråga och få tillstånd från en person som utvisningsdömts - använda pengar, som den dömde har, till utvisningsresa. I stället får tydligen den svenska staten stå för hemresan ekonomiskt. Detta kan inte vara riktigt och vi måste självklart ändra lagen så att en förändring kommer till stånd.
mot · GS02Ju222 · 2004-09-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av en polishögskola i /. 4.000 nya poliser skall utbildas . Detta enligt regeringen. Jag menar att detta inte kommer att räcka för att täcka behovet av poliser ute i landet. Vi vet att exempelvis () i gått ut och sagt att man bara i behöver ett stort antal nya poliser. Om önskan skulle gå i uppfyllelse skulle tappa ytterligare ett 40-tal poliser - som skulle placeras i . Enligt min mening behövs ytterligare minst en polishögskola. Regeringen har, i ett svar på en fråga från undertecknad, sagt att vid valet av lokaliseringsort för en ny skola skall man bl a se på närvaro av universitet/högskola med lämplig profil. Med detta som bakgrund föreslår jag att regeringen, i sitt ställningstagande om ytterligare en polishögskola, noga överväger en placering i eller . På dessa orter finns högskola och dessutom finns hyggliga kommunikationer med huvudstaden. Jag vill alltså att regeringen överväger /som lokaliseringsort om regeringen har funderingar på ytterligare en polishögskola.
mot · GS02Ju223 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud för maskering vid demonstrationer. Förbjud all maskering vid demonstrationer! Då jag föreslog det första gången blev det "ett himla liv", men kan man antyda att regeringen sneglar åt samma håll. Det behövs ingen motivering för det förslaget - det är naturligt att inte någon skall "gömma sig" bakom en mask om han eller hon skall demonstrera mot något eller för något.
mot · GS02Ju224 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straff vid rymning. Man baxnar då man läser att "rymningar från svenska anstalter inte är olagliga". Självklart skall rymning från en anstalt ge något slags straff - den intagne rymlingens tid på anstalten skall självklart, efter en misslyckad rymning och då den intagne återförts, resultera i att straffet förlängs.
mot · GS02Ju225 · 2004-09-14 00:00:00 — Hårdare kontroll vid våra anstalter och fängelser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hårdare kontroll av intagna samt hårdare kontroll av alla vid in- och utpassering vid våra anstalter och fängelser. Det verkar som om svenska anstalter mer eller mindre har "svängdörrar". Rymningen från Kumla är ett exempel och rymningen från där fyra interner stack, därav en person som mördat två poliser, är ett annat hemskt exempel. Dessutom kommer det nu fram att det finns 155 personer "på rymmen", vissa har varit på rymmen mera än . Men en fängelseansvarig säger att det är "tur" att de 155 inte kommer tillbaka eftersom det inte finns resurser (platser) att ta hand om alla. Och det dessutom tydligen finns möjlighet att "smuggla in" vapen till våra intagna så måste säkerheten skärpas. gäller det inte bara att, som justitieministern gör och agerar, säga en massa populistiska ord om hårdare tag, nu måste det ske något. En naturlig del är att alla - och då menar jag alla - såväl anställda, intagna som besökare, skall genomgå en stenhård koll vid in- och utpassering vid våra anstalter. Detta skall självklart gälla i första hand vid de s k säkra anstalterna och de anstalter där våra mest brottsbelastade och de hårdast dömda sitter. Det måste till "hårdare tag" vid våra anstalter - om inte justitieministern förstår detta så måste regeringen ge direktiv om regler som förhindrar möjligheterna att folk kan gå in och ut och dessutom smuggla in vapen till de intagna. Dessutom skall det vara en självklarhet, enligt min mening, att mobiltelefoner inte skall fungera inom våra fängelser. Om de smugglas in skall de självklart vara "störda" så att de inte fungerar. Man chockas över siffran att 330 mobiltelefoner omhändertagits.