ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02L242 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av atomansvarighetslagen (1968:45) så att reaktorägarna får ett obegränsat ansvar och betydligt högre krav på garanterad betalningskapacitet gentemot tredje man i händelse av en olycka. Atomansvarighetslagen (1968:45) reglerar framför allt vilket ansvar reaktorägarna har för skador gentemot tredje man. Detta ansvar är begränsat till 300 miljoner särskilda dragningsrätter (ca ). Reaktorägarna är skyldiga att ha försäkringar som garanterar att detta belopp kan betalas ut till skadelidande i händelse av en olycka. Begränsningen av reaktorägarnas ansvar är en subvention av kärnkraften eftersom de inte betalar de fulla kostnaderna för risken av en olycka. Begränsningen kan få till följd att en stor olycka i gör delar av och obrukbara så att bönder, företag och banker går i konkurs. får, med dagens regler, full ersättning för sina skador och sitt begränsade ansvar från försäkringsbolagen och kan därmed gå ekonomiskt skadeslös. I samband med en sådan olycka får även staten betydande kostnader. Det handlar självklart om omedelbara kostnader för att minska konsekvenserna av olyckan. Men kostnader för att hantera de omedelbara produktionsbortfall som följer och för de människor som förlorar försörjning skulle givetvis kunna bli mycket höga. De långsiktiga kostnaderna för sjukvården, cancer, genetiska effekter och andra hälsoproblem som följer av olyckan, saneringsarbeten och kvarvarande radioaktiva föroreningar. Bättre marknadsvärdering av kärnkraftens risker En ökning av reaktorägarnas ansvar ger en marknadsvärdering av kärnkraftens risker. När marknadens aktörer riskerar sina egna pengar så uppkommer det ett pris på en risk som inte varit värderad eller internaliserad i priset. För osäkra eller dåligt lokaliserade reaktorer blir kostnaden hög. För reaktorer med små ekonomiska risker lägre. De som betalar efter en olycka blir sådana som frivilligt åtagit sig att bära den ekonomiska risken. Utformningen av atomansvarighetslagen har sin grund i som reglerar ersättningar skador från reaktorolyckor. Konventionen har länge begränsat möjligheten att ställa ytterligare krav på reaktorägarna. Men konventionen har ändrats och ger nu möjlighet att öka kraven. Atomansvarighetslagen bör ändras på två sätt: Ett obegränsat ansvar bör införas som gör reaktorägarna ansvariga för samtliga skador gentemot tredje man. Kravet på garanterad betalningskapacitet bör höjas kraftigt. Eftersom försäkringsmarknaden är begränsad bör det utvidgas till att gälla krav på försäkringar eller successiva ekonomiska garantier i händelse av en olycka. Det skulle innebära att även andra än försäkringsbolag har möjlighet att ställa ut ekonomiska garantier i händelse av en olycka. Därmed kan man höja ansvarsbeloppet i princip hur högt som helst.
mot · GS02L243 · 2004-09-28 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag om bortforsling av ägarlösa båtar i enlighet med vad som i motionen anförs. Övergivna båtar, som påträffas angjorda i eller utanför båtklubb någonstans i skärgården och som inte är stulna eller där ägare inte kan spåras, kan i princip inte flyttas (om de t.ex. inte hindrar trafik) utan att riskera att betraktas som egenmäktigt förfarande. Den som gör det och åstadkommer skador kan bli ersättningsskyldig. En möjlighet i dessa fall är att begära biträde hos kronofogden för bortforsling vilket förutsätter en polisanmälan. Begäran måste innehålla namn, adress och helst personnummer på den som äger den båt som begärs flyttad för att kronofogden skall kunna debitera kostnaden rätt. Annars sker ingen bortforsling. Här döljer sig ett moment 22. Skrotbåtar kan ligga i skärgården utan att det lagligen går att ingripa. Det händer även att värdefulla båtar, utan spårbar ägare, ockuperar platser i båtklubbar eller annorstädes utan att vare sig polis, kronofogde eller hamnkaptener egentligen får flytta dem. Det bör därför skapas legala möjligheter att ingripa i fall som dessa. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GS02L244 · 2004-09-24 00:00:00 — begär att regeringen ser över konkurslagstiftningen i enlighet med vad i motionen anförs. Många företag drivs i formen av enskild firma. Detta gäller bland annat lantbrukare där en svag och osäker lönsamhet oförskyllt kan försätta näringsidkaren i en konkurssituation. Dagens konkurslagstiftning är utformad så att en enskild näringsidkare, som försatts i konkurs, kan få alla sina tillgångar försålda exekutivt. Om den konkurssatte näringsidkaren inte kan försörja sig kan denne som konkursgäldenär på nytt bli utsatt för granskning av ny förvaltare och kronofogde. Detta innebär att gäldenären påförs ytterligare kostnader för juridiska ombud, konkursförvaltare och utsökningsavgifter. Efter konkursen kan gäldenären dessutom få svårt att skaffa sig bostad, elabonnemang och telefon på grund av betalningsanmärkningar.Den enskilde näringsidkaren med familj kan därmed hamna i en inhuman situation. I flera anglosaxiska länder finns en regel, discharge, som syftar till att förhindra orimlig utsökning. Konkurslagstiftningen måste ses över så att fordringsägare, som inte erhållit utdelning vid konkursen av näringsverksamhet där tillgångarna skingrats, förhindras att på nytt utsätta konkursgäldenären för ytterligare utsökning från pension och livränta.
mot · GS02L246 · 2004-09-22 00:00:00 — Märkning av bilder som används i reklamsyfte tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett arbete som syftar till en märkning av manipulerade bilder som används i reklamsyfte. översköljs vi av reklam om allt och inget. Syftet med reklamen är att marknadsföra en produkt för att få oss intresserade av varan och köpa den. Inte sällan marknadsförs allt från bilar till damunderkläder av lättklädda, ytterst vältrimmade och lyckade människor utan minsta hårstrå eller valk på kroppen. I de allra flesta fall är dessa bilder retuscherade, det vill säga ändrade och manipulerade så att modellen ska se vackrare, smalare och hårlösare ut än vad denne egentligen är. Det är mycket ovanligt att producenten i sin reklam talar om att bilden är manipulerad. Det borde vara allas vår angelägenhet att vara tydligare med vad som är manipulerat. Speciellt med tanke på den kroppsfixering som råder i vårt samhälle och mångas mycket snedvridna bild av dem som man tagit som sina ideal. Ett sätt att skapa större tydlighet är att på manipulerade bilder, som används i reklamsyfte för att ytterligare öka attraktionen för en produkt, tala om att fotomodellens kropp på något sätt blivit ändrad och att denne inte ser ut på detta sätt i verkligheten. Märkningen av manipulerade bilder i reklamsyfte skulle kunna jämställas med den märkning som görs vid andra fotomontage, såsom när en person sätts i en miljöbild där den aldrig varit eller för att illustrera hur en påtänkt byggnad skulle kunna se ut i en viss miljö. Märkningen skulle kunna vara en signal till tjejer och killar, kvinnor och män, att dagens kroppsideal är så förvrängt och konstlat att inte ens fotomodellerna själva kan leva upp till det. En del av poängen med märkningen är att tydliggöra att inte en enda människa faktiskt ser ut som det skönhetsideal som så många försöker uppnå. En märkning av manipulerade bilder i reklamsyfte är naturligtvis inte den enda förändring som måste till för att förändra dagens skeva skönhetsideal och kroppsfixering, men det kan vara en liten del i en större helhet. Regeringen borde kunna initiera ett arbete som syftar till en märkning av manipulerade bilder som används i reklamsyfte.
mot · GS02L249 · 2004-09-24 00:00:00 — Juridiskt ombud för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om juridiskt ombud för barn. Barn vid alla rättegångar som rör vårdnadstvister bör ha ett eget juridiskt ombud. har föräldrarna var sitt ombud vid skilsmässor där det är vårdnadstvister. Barn som har fyllt kan själva avgöra om de vill träffa förälder vid s.k. umgänge men barn under tretton blir ofta slagträ mellan föräldrar vid vårdnadstvist. Det bör lagstadgas om att barn skall ha rätt till eget ombud vid vårdnadstvist in tingsrätten och om fallet går så långt som till länsrätten där man avgör om verkställighet av dom om umgänge med barn. Barn har en egen vilja och det är nödvändigt att de får yttra sig genom ett juridiskt ombud.
mot · GS02L250 · 2004-09-27 00:00:00 — Konsumentupplysning om genmodifierade produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell strategi för konsumentupplysning om genmodifierade produkter. tillåter numera import av majs som genmanipulerats. Det var som sade ja till ett företag att få importera genmodifierad majs. Det måste dock klart framgå på förpackningen att innehållet är genmodifierat. har därmed övergivit det förbud som gällt om genmodifierade produkter. Eftersom den tidigare principiella ståndpunkten nu förändrats torde det förekomma alltmer livsmedel som innehåller genmodifierade råvaror inom samtliga medlemsländer inom den europeiska unionen. Genom att följa utvecklingen inom livsmedelsindustri är det enkelt att se att förekomsten av genmodifierade produkter växer kraftigt när olika begränsningsregler avskaffas. är nu medlem av EU och kan därför inte driva någon egen linje i denna fråga vare sig nationellt eller lokalt. Såväl internationellt som nationellt går åsikterna isär om genmodifierade produkter. Inte vare sig deras farlighet eller ofarlighet har bevisats klart. Det är därför svårt att överblicka vilka konsekvenserna blir för djur och människor av genmodifiering . Däremot vet vi att många människor känner stor osäkerhet och oro inför förekomsten av genmanipulerad mat. Det är inte särskilt svårt att förutse att föräldrar kommer att kräva mat som är fri från genmodifiering inom skola och barnomsorg. Kanske kommer även boende inom äldreomsorgen att ställa samma krav . Den oro som finns får inte viftas bort utan måste tas på allvar och behandlas med respekt för såväl individen som vår demokrati. En nationell strategi för att hantera och konsumentpolitiskt upplysa om genmodiferad mat efterlyses.
mot · GS02L252 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs en stark och pådrivande konsumentrörelse. Konsumenten och producenten möts inte på samma villkor. Producenten har ofta mer resurser och större kunskaper. Och inom vissa områden är skillnaden särskilt tydlig. Den privatperson som köper en dator eller annan avancerad teknisk produkt, banktjänster eller andra relativt komplicerade tjänster befinner sig ofta i ett rejält underläge. Självklart påverkar maktbalansen priset och kvaliteten. Det är därför som det är viktigt med en stark konsumentrörelse. är något av folkrörelsernas förlovade land. Vi har starka intresseorganisationer inom i stort sett alla samhällsområden. har en jämförelsevis stark ställning, idrottsrörelsen organiserar många och vi har röststarka intresseorganisationer inom miljöområdet och andra områden. Sannolikt utgör vårt relativt aktiva föreningsliv en viktig tillgång för hela samhällets utveckling. Det ide- och intresseburna organisationslivet är ett viktigt komplement till privata och offentliga verksamheter. Det saknas en riktigt stark konsumentrörelse. Visst finns det embryon. På Internet kan den kunskapssökande konsumenten hämta stöd. Konsumentgillen, PRO och andra organisationer gör insatser, men detta till trots är den enskilde konsumenten ofta tämligen utlämnad. Statliga myndigheter och kommunala rådgivningar spelar också en viktig roll, men deras ansvar och möjligheter är av förklarliga skäl begränsade. Offentliga myndigheter kan inte på samma sätt som frivilliga organisationer bilda opinion och ta ställning. Frivilliga organisationer måste självklart hämta sin kraft ur enskilda individers engagemang. Men staten och kommuner kan underlätta för enskilda att engagera sig. I förhållande till starka producentintressen, inte så sällan uppbackade av internationellt kapital, väger det rent ideella engagemanget lätt. Det har tidigare tagits flera initiativ för att samla och utveckla de konsumentorganisationer som redan finns. Från bildningsförbundet sida har initiativ tagits för att stimulera bildning och utbildning i konsumentpolitiska frågor. Men faktum kvarstår, det saknas fortfarande en stark, riksomfattande och folkligt förankrad konsumentrörelse i vårt land. Det kan handla om att ge stöd till redan befintliga insatser. Studieförbunden kan bli en aktör att räkna med med tanke på behovet av en stark, riksomfattande och folkligt förankrad konsumentrörelse. Pensionärsrörelsens priskontrollanter har t ex spelat en icke oväsentlig roll för att sätta press på handlare i vårt land. Men det kan också handla om att utveckla stöd till nya ideella aktörer.
mot · GS02L253 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en reformering av . Dagens föräldrabalk måste sägas i första hand se till föräldrarnas intressen när det handlar om deras relation och rätt till sina barn. Barnens rättigheter sätts på andra plats. Ett förhållande som strider mot om barnets rättigheter. Barn har rätt till sina föräldrar, men föräldrarna har inte alltid rätt till sina barn. Det finns tillfällen då föräldrar missbrukar eller av en eller annan orsak misslyckas i sitt föräldraskap. Då tar samhället över ansvaret utifrån barnets bästa. Så långt är allt väl men det finns tillfällen då föräldrarnas, i vissa fall också mor- och farföräldrarnas, intressen sätts i främsta rummet. Detta är inte ovanligt i fall där familjer splittras. Även om barnet ska höras och dess åsikter ska tillmätas betydelse i relevans till barnets mognad (enligt artikel 12 i om barnets rättigheter) fattas beslut allt för ofta med utgångspunkten från föräldrarnas möjlighet att träffa sina barn och inte tvärtom. På denna punkt brister . Namnet är i sig ålderdomligt och återspeglar en svunnen tid, innan om barnets rättigheter kom till stånd. Namnet beskriver också vems frågor som är ton- och normgivande. Mot denna bakgrund finns det anledning överväga behovet av en reformering av .
mot · GS02L255 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen bör ändras så att bröstarvingar kan kräva sin andel av arvet först när båda makarna har avlidit, även när det gäller särkullbarn. Genom lagändringar stärktes efterlevande makes arvsrätt väsentligt. Denne har i ibland numera företräde framför den avlidne makes bröstarvingar. Motsvarande gäller vid registrerat partnerskap. Det betyder att när en make går bort har de gemensamma barnen inte rätt att rätt till arv förrän båda föräldrarna har avlidit. Syftet har varit att skydda den efterlevande, som tidigare kunde bli tvungen att gå från hus och hem när barnen krävde sin del av arvet, inte minst när en fastighet funnits i den gemensamma egendomen. Om makarna har barn som inte är gemensamma, så kallade särkullebarn, är dock den efterlevande fortfarande oskyddad. Barnen till den avlidne har då rätt att kräva sin del av arvet, vilket gör att den fastighet som den efterlevande bor i kanske måste säljas. Det innebär att i en familj där det finns både ett gemenamt barn och ett särkullebarn, kan särkullebarnet kräva sin andel av arvet , medan den andra barnet måste vänta tills båda makarna har avlidit. Detta är orimligt. Barn till avlidna bör behandlas lika. I de fall det är fråga om barn , strider denna olikhet i behandling mot . Lagen bör ändras så att bröstarvingar kan kräva sin andel av arvet först när båda makarna har avlidit, även när det gäller särkullebarn.
mot · GS02L256 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt för förrättare av vigslar/registrering av partnerskap att viga/registrera i hela landet. I (1987:230) 4 kap. 3 § kan utläsas att "den som har förordnat till vigselförrättare" får förrätta vigsel. Hur borgerlig vigsel går till tydliggörs i förordning (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigsel som förrättas av domare eller särskilt förordnad vigselförrättare. Motsvarande bestämmelse för partnerskap återfinns i förordning (1994:1341) om registrering av partnerskap med en snarlik formulering. De som utses av har inte rätt att viga eller registrera par utanför sin hemkommun. kan utvidga upptagningsområdet, men de flesta länsstyrelser gör det i princip inte. För dem som vill vigas/registreras på en mindre ort kan detta medföra bekymmer då det ofta inte finns mer än en eller två förrättare att tillfråga. Då det dels gäller att det finns tid och möjlighet, dels en tillit till den som skall viga/registrera kan det vara bekymmersamt att få en borgerlig ceremoni till stånd. I vissa kommuner saknas alltjämt förrättare av partnerskap. I stället för att påtvinga de som vill registrera partnerskap en förrättare som motsätter sig uppgiften vore det naturligt att se hela som en enhet vad gäller förrättande av vigslar/registrering av partnerskap. Rent praktiskt görs detta redan på många håll genom att själva ceremonin de facto tar plats påönskad ort med önskad förrättare, men det i de rättsligt bindande dokumenten anges en annan plats. Det finns dock ingen anledning till varför lagen ska behöva kringgås när den likaväl kan justeras till att fungera i dagens samhälle. Borgerliga förrättare bör ges generellt tillstånd att förrätta vigslar/registrering av partnerskap i hela riket.
mot · GS02L257 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återgång till tidigare lag om vad gäller företagsinteckningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av konsekvensanalys vid införande av ändrade regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av snabb ärendehantering. Den nya förmånsrättslagen beslutades av med ett ikraftträdande vad avser nya krediter/företagsinteckningar och vad gäller äldre krediter/företagsinteckningar. Beslutet innebär att säkerhetsunderlaget minskade från till . I ställda säkerheter innebär beslutet att mycket betydande belopp står utan säkerhet som måste täckas på annat vis. över landet riskerar att tappa säkerhet. För till exempel del handlar det om belopp i storleksordningen 1 till 2 miljarder. Beslutet är utomordentligt olyckligt då det i första hand drabbar små och medelstora företag. Kapitalbildning är ett stort problem, inte minst i glesbygd, och med det nya beslutet förvärras problemet ytterligare. Alternativen till säkerhet i företagshypotek blir borgen, factoring och leasing eller högre kontantinsats. Alla inskränker friheten hos företagaren och försvårar kapitalbildningen till förfång för företagets utveckling. Det minsta svenskt näringsliv behöver är nya försvårande faktorer för kapitalbildning. Redan har också bankerna börjat en genomlysning av liggande äldre krediter för att kunna stämma av säkerheten mot den nya situationen 2005. Sammanfattningsvis må sägas att det fattade riksdagsbeslutet i denna del tillkommit utan att konsekvenserna analyserats på ett fullgott sätt. Det finns därför skäl att ta ett steg tillbaka innan skadan blivit alltför stor. bör med skyndsamhet därför behandla frågan och besluta att vad avser säkerheter återgå till av företagsintäckning som underlag för kredit. Beslutet bör gälla i vart fall framåt för att då ge utrymme för en djupare analys av konsekvenserna vid en ändrad ordning vid nytecknade lån. På samma sätt bör analyseras effekterna vid ny prövning av liggande krediter. Regeringen bör därför innan årsskiftet 2004/05 återkomma till för att ändra lagen i dessa avseenden.
mot · GS02L258 · 2004-09-22 00:00:00 — Skydd av offer i nära relationer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skadeståndsersättning vid fall av våld i nära relationer. kan ett offer för misshandel i en nära relation, makar och partner tvingas dela skadeståndet med sin förövare och i vissa fall även tvingas betala halva förövarens skuld till offret. Denna situation uppstår när en person som blivit misshandlad av sin maka, make eller partner begär skilsmässa efter det att skadeståndspengarna betalats ut. Då kan även den skuld som förövaren dragit på sig räknas som parets gemensamma skuld, vilket leder till att offret skuldsätts. Denna möjlighet i lagen är inte acceptabel då förövaren i praktiken får vara med och dela på offrets ersättning. Vi anser att regeringen bör se över relevant lagstiftning och återkomma med ett förslag som leder till att täppa till denna lucka i lagen som på ett helt oacceptabelt sätt gynnar förövaren och ytterligare kränker den som utsätts för våld.
mot · GS02L259 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningsnivåerna till förrättare av vigsel och registrerat partnerskap justeras. Enligt gällande förordning, SFS 1985:1113, erhåller förrättare av vigsel och registrerat partnerskap en ersättning om för den första förrättningen och därefter per registreringstillfälle under . Ersättningen har inte varit föremål för någon justering . På en fråga svarade justitieministern att regeringen skulle ta sällning till ersättningsnivåerna . har dock inget besked kommit. Justitieministern påpekade också att uppdraget som vigselförrättare i grunden ska ses som ett hedersuppdrag. Det är det och i linje med det bör samhället visa sin uppskattning genom att justera ersättningen uppåt. Löner och andra ersättningar för andra former av samhällsuppdrag har kontinuerligt justerats för att bättre stämma med samhällets kostnadsnivå. Det är därför angeläget att även ersättning för den som arbetar som vigselförrättare och som förrättare av registrerat partnerskap får del av det förändrade kostnadsläget i samhället. Jag ser det som angeläget att förbättrade ersättningsnivåer antas och välkomnar att en översyn påbörjats.
mot · GS02L264 · 2004-09-21 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i regelverket som innebär att all relevant lagstiftning som rör barn samlas i en barnbalk. Principen om barnets bästa Trots det lagstiftningsarbete som har bedrivits under saknas alltjämt ett samlat regelsystem där barnets rätt står i fokus. Av namnet på det centrala regelverket på området, , framgår klart och tydligt att det är föräldrarätten som har företräde. Ett annat uttryck för barnets underordnade roll i förhållande till sina föräldrar är att en förälder kan vägra att umgås med sitt barn utan konsekvenser. Barnet har däremot ingen motsvarande möjlighet. ger i stora delar uttryck för föräldrarnas rätt till sina barn trots att barnets bästa enligt lagstiftningen ska komma i främsta rummet vid alla frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. har avstyrkt motioner med yrkanden om en barnbalk. I betänkande (bet. 2002/03:LU10 s. 10) hänvisar utskottet till att justitieministern i ett frågesvar anfört att det inte skulle vara något annat än en "tom gest" att döpa om till barnbalken. Även i betänkande (bet. 2003/04:LU11 s. 10) lutar sig utskottet på justitieministerns uppfattning i frågan. Barnbalk i stället för föräldrabalk anser att all relevant lagstiftning som rör barn skall samlas i en särskild barnbalk där det tydligt framgår att barnets rätt sätts främst. Vi menar att det även av rent pedagogiska skäl är av värde att införa en barnbalk. Vi förstår inte hur det enbart skulle kunna vara en "tom gest". En barnbalk markerar att barnets bästa ska vara vägledande både vid lagstiftning och rättstillämpning. Den bärande tanken i är att barnet är en fullvärdig människa med egna rättigheter. Enligt vår mening ligger en barnbalk helt i linje med ambitionen i FN:s konvention om barnets rättigheter. Frågan om innehållet och utformningen av en barnbalk med barnperspektivet som utgångspunkt bör övervägas i en utredning. vill i enlighet med vad som i motionen anförs, att begär att regeringen lägger fram förslag till en lagändring som innebär att all relevant lagstiftning som rör barn samlas i en barnbalk. Regeringen bör återkomma med förslag om detta.