mot · GR02Fi25 · 2004-05-03 00:00:00 — Vi anser inte heller att det är orimligt att välfärdskontraktet innebär att man inte i alla lägen får fullständig inkomsttrygghet vid sjukdom och arbetslöshet. 8 Reformområde: Miljö och tillväxt 8.1 Miljödrivande tillväxt i företagande En hållbar utveckling är grunden för all tillväxt. Den hållbara utvecklingens tre dimensioner, den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga, visar att miljöpolitiken inte får särskiljas från andra politikområden, utan måste ses som ett medel att åstadkomma långsiktig ekonomisk tillväxt och social utveckling. Den ekonomiska politiken ska utnyttjas i större utsträckning till att internalisera miljökostnaderna. Eventuell miljöpåverkan måste synas i kalkylen. I en miljödriven tillväxt måste ekonomiska styrmedel, både nationella och internationella, bli ett än mer kraftfullt komplement till lagstiftningen i strävan efter en hållbar utveckling. Företagsklimatet ska främja innovationer och företagande med miljöansvar, och för detta behövs långsiktiga skatteregler och en tydlig politisk vilja att satsa på nya tekniker. ska ha världens bästa villkor för företag som tar miljöansvar. Miljötekniken hör till framtiden, inte enbart av hållbarhetsskäl utan också för att det finns en stor tillväxtpotential inom miljöteknikbranschen. uppskattar världsmarknaden för miljöteknik till . De anser miljötekniken vara en av de viktigaste framtidsbranscherna med en förväntad tillväxt på , näst efter IT. Självklart är det inom miljötekniken som måste återta sina positioner på världsmarknaden. Inom områden som luft, vatten och avfall är med i världstoppen. Innovationer inom t.ex. miljövänliga färger gör att svensk byggindustri kan ligga steget före sina europeiska konkurrenter. För detta krävs satsningar på bra forskarmiljöer för miljö- och energiforskning samt att vi uppmuntrar miljöteknikföretagen. Den bostadspolitiska situationen i är allvarlig och kan sammanfattas med följande punkter: Nyproduktionen är nere på en mycket låg nivå, långt under regeringens uppsatta mål Bostadsbrist i nästan fyra kommuner av tio Fastighetsskatten tvingar vanliga människor från sina hem Många av de problem som nämns ovan kommer från regleringar, kortsiktigt tänkande och konsekvent avsaknad av marknadsekonomiska principer. Genom att omforma bostadspolitiken i en mer marknadsekonomisk inriktning kommer produktionen av bostäder att öka när det finns klara incitament till detta. Enligt årliga bostadsmarknadsenkät finns det numera brist på bostäder i 107 av landets kommuner, vilket är en tydlig ökning jämfört . Ökat byggande ger arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att flytta till de orter där företag etablerar sig och expanderar. Många orter avfolkas medan trycket på bostadsmarknaden i storstadsregioner ökar. Regeringens stimulansåtgärder har inte lyckats vända den negativa trenden på bostadsmarknaden. Ska de höga kostnaderna för boende och byggande minska krävs flera kraftfulla åtgärder. En anledning till höga boendekostnader är den oligopolliknande struktur som finns inom byggsektorn. Konkurrenslagarna måste åberopas i större utsträckning för att komma åt kartellerna och minska byggkostnaderna. Byggmomsen bidrar i stor utsträckning till att öka kostnaderna för nybyggnation och underhåll. Strikt tolkat kan sänkt moms på byggande och fastighetsförvaltning strida mot det sjätte mervärdesdirektivet. Regeringen borde dock verka för att undantag kan utverkas i syfte att göra det möjligt med sänkt moms på byggande och fastighetsförvaltning. Regeringens uppsatta mål om 30 000 nybyggda bostäder kommer i likhet med regeringens övriga mål inte att uppfyllas. Enligt siffror från är bostadsinvesteringarna i nere på en mycket låg nivå och det s.k. underhållsberget växer sig allt större. Anledningen till att hyresfastigheter i inte underhålls beror till stor del på skatter och det bristfälliga hyressättningssystemet. De höga skatterna, exempelvis momsen på fastighetsförvaltning, gör underhållet dyrt. Bruksvärdessystemet håller nere de nominella hyrorna på en konstlat låg nivå. Följden blir att fastighetsägaren får mindre intäkter till fastighetsunderhåll. Incitamenten för underhåll av lägenheter är mycket begränsade. Som en första åtgärd borde nyproduktion av hyreslägenheter undantags från bruksvärdesprincipen. måste det nuvarande hyressättningssystemet förändras i grunden eftersom systemet leder till enorma inlåsningseffekter, kapitalförstöring och bisarra köer. förslag till skattesänkningar och reformerat boende återfinns under rubrik Fastighetsskatten. 8.4 Energi och energiforskning Den globala energiförsörjningen är en av vår tids stora utmaningar. Det krävs ett intensifierat internationellt samarbete som med kraft tar sig an energiåtgången i olika energisystem, som t.ex. i världens transportsystem och livsmedelsproduktion. Den oroande utvecklingen av växthuseffekten måste hejdas och energieffektivisering ska stå högst på agendan. Medvetenheten hos allmänheten angående energisparande måste öka. Negawatten, dvs. den megawatt som sparas eller inte används alls, är nyckeln till att klara energiförsörjningen. Vi ökar antalet negawatt genom att ställa om till förnybar energi och genom teknikutveckling av befintliga system. Slopad skatt på biobränslen är ett incitament fört fram. Teknik som kan fånga in koldioxidutsläpp från fossila bränslen liksom en annan, mindre energikrävande, livsstil är steg på vägen. Handel med utsläppsrätter är ytterligare ett sätt att prissätta koldioxidutsläpp och driva på teknikutvecklingen. Det är viktigt att bevara konkurrenskraften även inom svensk energiproduktion varför en ökad grad av harmonisering av miljö- och energibeskattningen inom EU bör eftersträvas. Den avreglerade svenska elmarknaden har utstått mycket kritik . De höga elpriserna visar dock att de grundläggande marknadsmekanismerna fungerar enligt enkel tillgång/efterfråge-princip. En stabilisering av elpriset på en högre nivå än som var fallet är inte att förakta. Det ger helt andra förutsättningar för förnybar energi och energieffektiviseringsåtgärder än vad det historiskt och internationellt sett extremt låga elpriset bidrog med. Den tidigare statliga styrningen skapade överkapacitet och subvention av exempelvis kärnkraft som inte var rimlig. En global energiomställning förutsätter att och den industrialiserade världen går i täten för energiomställningen så att länder i syd kan hoppa över ett steg i ledet och gå direkt på förnybar energi när de bygger upp sin energiförsörjning. bygger ut sin kapacitet med , främst med kolkondensverk som där anses vara en modern energikälla. Genom energiproposition har avvecklingen av kärnkraft närmat sig realiseringsstadiet. Regeringens förhandlare arbetar med ett förslag på förhandlingslösning för en marknadsmässig avveckling. vill komma bort från modellen med ständig politisk prövning av kärnkraftsavvecklingen. Den metoden har visat sig mycket kostsam och inte ens speciellt verksam, med Barsebäcksverken som solklart exempel. En förhandlingslösning gör det möjligt för industrin att ställa om sin energiproduktion och arbeta långsiktigt. som politiken måste ligga fast och inte ge efter för partsintressen så är det av yttersta vikt att förankra omställningen av energisystemet på alla nivåer i samhället. Med elcertifikat åstadkommer vi en lösning där förnybar energi upphör att konkurrera med t.ex. sjukskrivningskostnader och äldrevård i statsbudgeten. Elcertifikaten är i likhet med avregleringen ett tydligt avståndstagande mot statlig prispolitik och därmed har vi markerat mot de inslag av planekonomi som tidigare funnits på energimarknaden. har tagit ställning för ett statsfinansiellt oberoende system där det skapas konkurrens mellan förnybara energikällor såväl som mellan förnybara och fossila. Konkurrens stimulerar teknikutveckling, pressar produktionskostnaderna och ger lägre kostnader för den förnybara elproduktionen. Elcertifikatssystemet kommer att bli ett internationellt gångbart system. Regeringen måste verka för goda villkor för en utbyggnad av vindkraft och andra förnybara energikällor i . En ökad forskning samt ökade forskningsanslag på alternativ energi är nödvändigt. har omställningen till ett energisystem baserat på förnybar energi sinkats av att forskningen inte fått tillräckliga resurser. Detta menar är förkastligt och avsätter därför medel för just denna forskning under utgiftsområde 21. 8.5 Miljöstyrning av statliga bolag För att stimulera näringslivet och allmänheten att arbeta förebyggande med miljöfrågor och sociala frågor måste de statliga företagen fungera som föregångare. Företag som inte kan bedrivas utifrån ambitiösa miljömässiga och sociala riktlinjer bör försäljas. Det finns många exempel på när statligt ägda företag skulle behöva en tydligare etisk och miljömässig handlingslinje. Att aktiebolaget i lanserade vodkan OP med hjälp av en pornografisk tidning och att köper in sig i kolkraftverk är bara två exempel. Enligt egen miljöredovisning var koldioxidutsläpp från deras värmeproduktionen i större än totala utsläpp av koldioxid (68 jämfört med 60 ) ett tydligt exempel på proportioner och att de statliga bolagen inte alls är några föregångare inom miljöområdet. Staten är dessutom en stor upphandlare av varor och tjänster och kan därmed påverka den nödvändiga omställningen till hållbar konsumtion. Sjöfarten kan påverkas mot att bli mer miljösäker och därmed undvika en miljökatastrof på . anser att det vid all offentlig upphandling ska ställas krav på miljösäkra sjötransporter. Vi kräver att exempelvis Försvaret vid inköp av bränsle utnyttjar sin konsumentmakt och köper in bränsle som transporterats miljösäkert. Inom ramen för miljöledningssystemen ska det tas miljöhänsyn vid upphandling men alltför ofta prioriteras miljön bort i ett senare skede och hänsynen blir ytterst marginell. Vi anser att större vikt måste läggas på miljöaspekter vid offentlig upphandling. Under årets allmänna motionstid lämnade in en partimotion angående Statligt ägande och statlig ägarpolitik (N327). I motionen argumenterar vi för varför vi inte ser statligt ägande som ett självändamål. Det statliga ägandet bör ifrågasättas, och vi ser gärna att det statliga ägandet av bolag som exempelvis avvecklas. har visat att man inte är något föredöme, jämfört med privata skogsägare, när det gäller att nå ett långsiktigt hållbart skogsbruk. har inte minst visat sitt ointresse i att föra dialog med lokalbefolkningen och ta naturvårdshänsyn. Kapital bundet i de stora skogsbolagens innehav av skog är lågavkastande relativt marknadsvärdet. I en genomlysning borde dessa säljas, då aktieägarna borde förvänta en betydligt högre avkastning på detta dolda kapital. Motsvarande gäller sannolikt i minst lika hög grad för . Detta förutsätter dock en kontrollerad avveckling av . Ett skapande av självbärande enheter skog skulle ge möjlighet till start av tusentals nya småföretag inom skogsbranschen. anser att nya storägare inte är något alternativ då det inte befrämjar vårt lands intressen på något sätt. 9 En budget för maktväxling och utveckling har haft överskott i statskassan inräknat extraordinära händelser, men ökar den svenska statsskulden igen. Lånebehovet uppgick till 46 miljarder. är prognosen 82 miljarder. Med en växande statsskuld följer dessutom en ökning av ränteutgifterna. kunde redovisa hur den kostnadsmässiga räntan beräknas till genomsnitt för . Detta är mycket betungande för statsfinanserna och hämmar angelägna satsningar på tillväxtåtgärder såsom exempelvis infrastruktur. Statsfinansernas saldo varierar naturligt i samband med konjunktursvängningar eftersom minskad sysselsättning leder till lägre skatteintäkter och till högre kostnader för olika bidrag och åtgärdsprogram. Statsfinanserna måste dock ha en sådan styrka att budgetöverskott råder i högkonjunktur utan att budgetunderskott måste inträda vid en normal konjunkturell nedgång. Vid utgången av uppgick statsskulden till 1 186 miljarder, vilket är av BNP. finanspolitiska målsättning är att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmast två mandatperioderna. 9.2 En robust ekonomi i balans I den offentliga sektorns finanser ingår även kommunerna och ålderspensionssystemet. är ålderspensionssystemet den enda delen av offentlig sektor som uppvisar ett överskott. kommuner brottas med ett lagligt fastställt balanskrav, medan det årliga överskottet i ålderspensionssystemet används av staten för att kompensera det stora statliga underskottet. Överskottet i pensionssystemet är emellertid tillfälligt i väntan på ökade pensionsavgångar. Den aktuella målsättningen för statsfinanserna, som innebär ett överskottsmål på i genomsnitt över en konjunkturcykel, har tillsammans med regeringens lågmarginalpolitik visat sig medföra en risk att avsättningar för framtidens pensioner används för att täcka underskott i statens finanser, vilket inte är tillfredsställande. förordar därför ett balanskrav som innebär att statsbudgeten inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. Ett balanskrav skyddar svenska folkets pensionsmedel och tydliggör även var de framtida politiska insatserna ska sättas in. 9.3 Nytänkande och dynamiska effekter Regeringen befinner sig i ett läge av osäkerhet och handlingsoförmåga. I en omvärld som förändras snabbare än tidigare försöker regeringen bevara maktstrukturer och bygga vidare på system liknande de planekonomiska och storskaliga projekt som präglade det . Människor i dagens samhälle har större behov av frihet, rörlighet och självbestämmande . Därför måste samhällets organisation förändras i takt med människors och omgivningens förväntningar. För detta krävs nytänkande. Människors rörlighet kräver i sin tur förändring i underlag för beskattning. Samarbete måste ske mellan myndigheter med fokus på individen och innehållet måste vara viktigare än formen. Finsamprojekten med samordning mellan kommun, landsting och statliga myndigheter inom det sociala och arbetsmarknadspolitiska området bryter vällovligt uppifrånperspektiv och storskalighet och rymmer i sin dynamik en besparingspotential på . En ökad satsning på arbetsmarknadsåtgärder med inriktning mot individen och sysselsättning på mindre arbetsplatser enligt en nettolönemodell är ett bra exempel på möjligheter att både minska kostnader för samhället och öka det sociala innehållet. Till skillnad mot regeringen tror vi att en bra arbetsplats motverkar ohälsan. Beräkningar uppskattar nettobesparingen relativt arbetslöshet och oaktat verkningslösa storskaliga AMS-projekt till ca per person vid införande av en övergångsarbetsmarknad enligt nettolönemodellen. Förutsatt att efterfrågan på arbetskraft genom rätt prissättning kan matcha behovet av platser, bedöms att minst ofrivilligt arbetslösa vill ut på arbetsmarknaden. Detta motsvarar närmare hälften av de 1,3 miljoner i arbetsför ålder som ej befinner sig i arbete. Det är den stora utmaningen. Sjukskrivningen i småföretag är mindre än hälften av sjukskrivningen i större företag och inom den offentliga sektorn. Vi bör därför satsa mer resurser för att stimulera småföretag att starta och anställa fler. En satsning på rehabilitering och återinträde i arbetslivet för långtidssjukskrivna är fullt möjlig om viljan finns. Studier är gjorda och arbetsformerna finns men förmågan att skrida till handling saknas. En väl fungerande infrastruktur är grunden för tillväxt i samhället. Därför måste infrastruktursatsningar med positiva avkastningskalkyler startas. Den fastlåsningseffekt som inträder genom att inrymma investeringar inom utgiftstaket och inte använda extern finansiering enligt PPP-modellen är hämmande för samhällets utveckling och skapar problem i olika regioner runt om i landet. har i årets budgetmotion genomgående undvikit att inteckna dynamiska effekter. Inte desto mindre kommer givetvis de förslag och åtgärder som presenterats i motionen att leda till sådana förändringar. De samlade effekterna av dessa kommer närmare att beskrivas i höstbudgetmotionen tillsammans med beräkningar för de ytterligare förslag till förändringar som berörs. 9.4 Utgiftstaken och den kreativa budgettekniken Avsikten med den nya budgetprocessen med fastställda utgiftstak var att motverka att tillfälliga statliga inkomster skulle användas för finansiering av permanenta utgifter samt att skapa långsiktighet och trovärdighet i budgetpolitiken. har budgeteringsmarginalen varit näst intill obefintlig, vilket tvingat den socialdemokratiska regeringen till akuta åtgärder för att klara utgiftstaket. 2003 räddades utgiftstaket genom att regeringen sköt upp betalningen av EU-avgiften, vilket gav staten en straffavgift på . Hanteringen är anmärkningsvärd och tyder på naivitet hos regeringen och bristande respekt för analytikers förmåga att utvärdera ekonomiska förhållanden. Det tyder även på en uppenbar och oroväckande fokusering på form istället för innehåll. tog ett stort ansvar sanering av de offentliga finanserna, och uppstramningen av budgetprocessen var ett viktigt led i det arbetet. Om förtroendet för de statliga ekonomiska besluten ska kunna förbättras, måste socialdemokraterna öka respekten för såväl de penning- som finanspolitiska regelverken. Budgetlagen förordar, vid sidan av utgiftstak och budgeteringsmarginal, bruttoredovisning av inkomster och utgifter. Ytterligare tricksande med budgettaken har använts i samband med att regeringen, mer eller mindre godtyckligt, valt att låta statliga bolag göra extra utdelningar, för att sättas in i på särskilt konto hos . Dessa medel ska sedan kunna användas för insatser i andra statsägda bolag. Den här typen av kreativ bokföring försvårar insynen i och uppföljningen av statens relation till de statliga bolagen och är därmed tveksam ur såväl ett finanspolitiskt som demokratiskt perspektiv. satsningar och besparingar innebär att statens utgifter minskar med totalt 2005 och 2006. avser att sänka skatterna netto med och . budget sänker statens utgifter. De takbegränsade utgifterna bör därför sänkas till och , vilket är en sänkning relativt regeringens budgetförslag med 75 respektive . Samlad effekt av anslag relativt regeringen UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 5 och internationell samverkan UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälsovård, sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid UO 18 Samhällsplanering, bostadsförs. UO 19 Regional utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. UO 25 Allmänna bidrag till kommunerna UO 26 Statsskuldsräntor m.m. UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgifter relativt regeringen Summa utgifter exklusive statsskuldsränta Sänkt utgiftstak relativt regeringen bör besluta om ovanstående fördelning av utgifterna för budgetåren 2004, 2005 och 2006. Sparande i offentlig sektor med budgetpolitik Finansiellt sparande enligt Våp 2004 Utgiftsminskningar, netto exkl. räntor -75,6 -76,0 Samlad effekt av förslag Målsatt sparande om av BNP bör fastställa ovanstående utgiftstak för staten inkl. ålderspensionssystemet. 10 Skattepolitiken och tillväxten vill omforma samhället i enlighet med federalismens principer så att makten delegeras nedifrån och upp. Det svenska samhället är uppbyggt på motsatt sätt där inkomstskatten gör att alla inte kan leva på sin egen lön. Kommuner och regioner brandskattas på samma sätt av staten och kommunernas inkomster kringskärs genom olika avdrag. Genom bidrag återförs delar av pengarna tillbaka till kommunerna, dock sällan utan restriktioner, och kommunernas verksamheter binds upp utan något reellt självbestämmande. föreslår en skattereform som främst gynnar de med normala och låga inkomster. Nuvarande skattesystem leder till höga marginaleffekter för dessa grupper. En deltidsarbetande ensamstående förälder märker hur en löneökning eller vinsten av att ta en heltidstjänst minskas av ökade skatter, minskade bostadsbidrag etc. Dessa fattigdomsfällor är förödande för människors självkänsla och självbestämmande. skattereform kommer också att ge tillbaka makten till kommunerna. När avdragen görs om till skatterabatter behåller kommunerna sina skattepengar och blir inte längre beroende av mer eller mindre godtyckliga och specialdestinerade statsbidrag. Merparten av skatterna är ett ingrepp i vanliga människors och företags frihet. är de nödvändiga för att finansiera våra offentliga åtaganden. Detta gör att politiker har en skyldighet att se till att skattemedel används på ett förnuftigt sätt. måste även skattesystemet utformas så att det är tydligt, enkelt och förutsägbart. Skatter ska också användas som styrinstrument när den fria marknaden misslyckas med att korrekt prissätta en verksamhet. Detta gäller framförallt på miljösidan där miljöskadliga verksamheter ska beläggas med miljöskatter för att begränsa negativa effekter på miljön. skatteförslag har en tydlig profil mot sänkta skatter på låga och normala inkomster. har på vårt uppdrag analyserat våra samlade skatteförslag2. Liksom har skatteförslag en tydlig fördelningspolitisk profil. Den halva delen av befolkningen med lägst inkomster får lite drygt hälften av totala skattesänkningar i kronor räknat. De relativa effekterna blir ännu tydligare eftersom varje hundralapp i ökad disponibel inkomst gör stor skillnad för en ensamstående lågavlönad förälder. De i landet med de högsta inkomsterna får av de totala skattesänkningarna. Av de totala skattesänkningarna tillfaller män och kvinnor. skattepolitik leder också till ett tydligare och mer överskådligt skattesystem. Marginalskatterna minskar kraftigt för de allra flesta inkomsttagare. 10.2 Skattepolitik för självbestämmande Självbestämmandet för medborgarna ska stärkas genom en omfattande skattereform. inför en skatterabatt lika för alla på , vilket motsvarar ett grundavdrag på ca och ska gälla för alla inkomster. Dessutom inför vi ett rabatt på förvärvsinkomster för att stimulera arbete och företagande. Förvärvsrabatten är på inkomster . Eftersom förvärvsrabatten är riktad till framförallt låg- och medelinkomsttagare trappas den maximala skatterabatten om ned till hälften i högre inkomstskick. ersätts alla avdrag med skatterabatter. Detta gäller exempelvis reseavdrag, avdrag för a-kasseavgifter, resor i tjänsten m.m. Avdragen ersätts med en skatterabatt på motsvarande för alla utom avdrag för pensionssparande där skatterabatten ligger på . För att kompensera höginkomsttagarnas minskade avdragsmöjligheter sänks den statliga inkomstskatten och den undre skiktgränsen höjs med . Detta innebär att många löntagare inte behöver betala statlig inkomstskatt och därmed minskas marginalskatterna kraftigt för dessa. För de som efter höjningen av skiktgränsen fortfarande får betala den statliga inkomstskatten kommer skatten att sänkas och även dessa kommer att få mindre marginaleffekter. I den skattereform som vi föreslår för inkomstskatterna ligger således följande punkter: Skatterabatt för alla på som ersätter grundavdraget. Förvärvsrabatt på av förvärvsinkomst . Skatterabatt på för pensionsavgiften och slopad avdragsrätt. Sänkt statlig inkomstskatt . Höjd skiktgräns med , och ytterligare då gränsen räknas upp med KPI plus . Skatterabatt på av resekostnaden istället för avdragsrätt. Skatterabatt på av Tjänsteresor samt Tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor, istället för avdragsrätt. Skatterabatt på på Pensionssparande m.m. och ingen avdragsrätt. Slopad avdragsrätt för Övriga utgifter. Sammantaget leder vårt skatteförslag till minskade skatter för alla inkomstgrupper, men framförallt för dem med låga och normala inkomster. blir marginaleffekterna och fattigdomsfällorna betydligt mindre. Skattesystemet blir dessutom mer lättöverskådligt och förutsägbart. 10.3 Skattepolitik för företagande och tillväxt