mot · GS02Sk450 · 2004-10-05 00:00:00 — Ett positivt företagarklimat skapar grunden för det goda samhället. Ett starkt näringsliv är förutsättningen för en bra välfärd, med god omsorg, värdig vård och en utvecklande skola. Ett dynamiskt företagarklimat, med mångfald och konkurrenskraft, ger människors entreprenörskap och idéer möjlighet att blomma ut. De små och medelstora företagens villkor och behov ska styra utformningen av närings- och företagarpolitiken. föreslår i motionen att företagsklimatet förbättras genom att låta de skatter som drabbar näringslivet mildras. Bland annat föreslås att skatten påägande minskas genom avvecklad förmögenhetsskatt. En avveckling av dubbelbeskattningen inleds. anser att dagens skattepolitik strider mot en rad skatterättsliga principer, vilket skadar människors möjlighet till frihet och trygghet. I denna motion behandlas bland annat förmögenhetsskatten som framförallt strider mot minsta offer-principen, skatteförmågeprincipen och neutralitetsprincipen. Den och andra skatter diskriminerar företagande och ägande på ett sätt som inte bara skadar skatteobjekten utan hela samhället. avslår regeringens förslag att räntebelägga juridiska personers periodiseringsfonder. Den av regeringsmajoriteten föreslagna skatteväxlingen avslås likaså. 4Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb5 4.1Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen5 4.2Förmögenhetsskatten - liten inkomst som medför stora skador6 4.2.2Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning8 4.2.3Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning8 5.4.1Kvarvarande pomperipossa i 3:12-reglerna12 5.5Majoritetens "gröna" skatteväxling13 5.6.2Återköp av egna aktier14 5.6.3Ge F-skattsedel till alla som önskar15 6Sänkt skatt på hushållstjänster16 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lägre skatter för företagen. beslutar avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen på aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter.2 beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar att införa ett etableringskonto i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar att upphäva möjligheten till återköp av egna aktier i enlighet med vad som anförs i motionen.3 beslutar höja bolagsskatten till i enlighet med vad som anförs i motionen.1 beslutar införa en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om schablonbeskattning av vissa tjänstebranscher. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om F-skattsedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att ersätta bolagsskatten med en tonnagebaserad skatt för rederier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvarvarande pomperipossaeffekter med anledning av fåmansbolagsreglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå regeringens förslag att räntebelägga juridiska personers periodiseringsfonder.1 avslår regeringens förslag att sänka årslönesumman för vilken företag kan få reducerade arbetsgivaravgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om den av regeringen föreslagna skatteväxlingen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tidsbegränsad amnesti i samband med ett avskaffande av förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begära att regeringen återkommer med förslag om hur en s.k. BEK-modell skall kunna införas som ersätter dagens fåmansbolagsregler. 1Yrkandena 3, 5, 6, 8, 9 och 14-17 hänvisade till FiU. 2Yrkande 4 hänvisat till SfU. 3Yrkande 7 hänvisat till LU. 4Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver en stor andel privata finansiärer. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är viktiga av dessa skäl. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens - två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat - skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. 4.1Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativa enskilda sparandet. Trenden har vänts men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets betydelse i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t.ex. normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. aktiemiljardärer är befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Även regeringen överväger i budgetpropositionen att i det "fortsatta arbetet" utreda om man ska föreslå att slopa befrielsen från förmögenhetsskatt och istället införa ett tak i förmögenhetsskatten. anser att detta är ytterligare ett bevis för att förmögenhetsskatten är feltänkt i grunden. Av den totala förmögenhetsskatten som betalades in utgjorde egnahem inte av den totala tillgångsmassan.1 Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex. tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på 2 procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Investeringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas till och ner till för att sedan slopas helt. föreslår vi att taxeringsvärdena för fastigheter återgår till de värden som gällde . 4.2Förmögenhetsskatten - liten inkomst som medför stora skador I budgetalternativ finansieras avvecklingen av förmögenhetsskatten krona för krona. Ändåär uppfattning att en avveckling av förmögenhetsskatten skulle bli en samhällsekonomisk och även en statsfinansiell vinst på relativt kort sikt. Enligt uppskattningar som gjorts befinner sig så mycket som utomlands som tillhör svenskar. Detta "flyktkapital" skulle kunna betyda mycket för den svenska samhällsekonomin om det kunde placeras i . Helt säkert skulle en kapitalinjektion i medverka till ett något lägre ränteläge, vilket stimulerar investeringar och sysselsättningen. Även om förmögenhetsskatten helt avvecklas, vilket är vårt förslag, kommer skatten på kapitalavkastningen att finnas kvar. Om av "flyktkapitalet" placeras i innebär detta att kan beskattas vid avkastning och de reavinster som görs med detta kapital beskattas. Detta är ett rimligt antagande med tanke på de erfarenheter som gjorts i exempelvis . Enligt regeringens prognos kommer förmögenhetsskatten att inbringa . Detta belopp ska vägas mot de nya skatteintäkter som hemflyttande kapital inbringar samt de effekter på sysselsättning och investeringar som en slopad förmögenhetsskatt medför. finner regeringens försvar av förmögenhetsskatten obegripligt på både ett samhällsekonomiskt, statsfinansiellt och moraliskt plan. Möjligen har man målat in sig i ett idelogiskt hörn med hjälp av gammal socialdemokratisk retorik. Socialdemokraternas eventuella ideologiska argument för att bibehålla förmögenhetsskatten tillintetgörs dessbättre fullständigt av det faktum att man befriat svenska aktiemiljardärer ifrån förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatt betalas numera till större del av villaägare och företagare. Det är den sista skatten i som diskriminerar gifta och sammanboende med barn. anser att förmögenhetsskatten måste avskaffas. Dessutom anser vi att regeringen måste utreda hur en tidsbegränsad amnesti kan införas så att så mycket kapital som möjligt placeras i . Dubbelbeskattningen på avkastning på aktier strider framförallt mot principen om neutralitet. Den påverkar kapitalägares handlande på ett diskriminerande vis. Men desto värre är denna beskattning utifrån perspektivet att den skadar den ekonomiska utvecklingen i . Om avkastning på aktier beskattas två gånger blir det ofrånkomligen så att investerare drar sig utomlands. Denna typ av beskattning ger relativt få extra resurser till den gemensamma offentliga kassan. Den strider kanske tydligare än någon annan beskattning mot minsta offer-principen. Dubbelbeskattningen har dessutom den senaste tioårsperioden lett till ett stadigt ökande av det utländska ägandet på den svenska börsen. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. föreslår att avvecklingen sker stegvis och inleds med att den halveras för fysiska personer. Den föreslagna avvecklingen av dubbelbeskattningen kommer också att leda till att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämre skattemässig situation jämfört med utländska aktieägare. Den senaste tioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenska börsen. Med den av föreslagna omläggningen av beskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstår för att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta att öka. 4.2.2Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjd bolagsskatt, d.v.s. skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att förmögenhetsskatten i kombination med dubbelbeskattningen är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. 4.2.3Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning Den samlade effekten av förslag beträffande egendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och fullt genomförda kapitalskattepolitik, under antagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger . I diagram 1 antas ett 10-procentigt avkastningskrav, 2-procents inflation och att av vinsten efter bolagsskatt delas ut.Trots förslag till något höjd bolagsskatt, leder det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avvecklad förmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas från till 45 procent.Den reala avkastningen efter skatt blir med gällande regler och med förslag fullt genomfört. I diagram 2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället bara blir , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Då framgår vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reducera avkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar som annars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilket fortfarande ska jämföras med de som blir fallet med förslag när det är fullt genomfört. Den reala avkastningen efter skatt blir negativ, -0,, med gällande regler men är fortfarande positiv, , med förslag. anser inte att Socialdemokraternas så kallade finansiering av höjningen för gifta par av fribeloppet i förmögenhetsskatten är rimlig. Visserligen är det bra att regeringen nu inser att det är stötande att gifta par och sammanboende med barn beskattas hårdare än andra. Men att företag med sparade reserver ska finansiera en sådan skattesänkning är inte logiskt. anser därför att denna "räntebeläggning" av periodiseringsfonderna ska avslås. Ryggraden i ett välfärdssamhälle är de små och stora företag som skapar arbete och välfärd åt människor. föreslår ett antal generella strategiska skattesänkningar för att lindra entreprenörernas skattebörda och därmed förbättra företagarklimatet och tillväxtförutsättningarna. Jordbruks-, åkeri- och fiskenäringarna är branscher som dras med orättvisa konkurrensvillkor gentemot sina utländska konkurrenter. På dessa områden föreslår viktiga skattesänkningar. samtliga skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat sammanfattas i tabell 1. skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat Periodiserade effekter för staten Avdragsrätt för avsättning till etableringskonto Effektiv bolagsskatt 28,(nominell) Nej till räntebeläggning av periodiseringsfonder Införande av riskkapitalavdrag (Tak 100') Avvecklad dubbelbeskattning på utdelning: Fysiska personer halv 2007 Interaktionseffekt tfa höjd bolagsskatt Ingen rätt till återköp av egna aktier Förmögenhetsskatt: skatt 2006, 0,2007 Avgår: Inget behov av begränsningsregel i förmögenhetsskatten Nej till reducerad nedsättning av socialavgifter Sänkt energiskatt på MK1-diesel med / liter Sänkt energiskatt på MK1-bensin med / liter Sänkt fordonsskatt lätta lastbilar Alla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft med omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter. anser att regeringens förslag att nu sänka den lönesumman för vilken man ska kunna få nedsatt sociala avgifter är dålig närings- och skattepolitik. Förslaget avslås därför. föreslår i en motion med anledning av utgiftsområde 10 att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen, med ett bibehållet högkostnadsskydd per tolvmånadersperiod. Förslaget skulle kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar, vilket gynnar bl.a. företagssektorn. De minskade direkta sjuklönekostnader som företagen genom den andra karensdagen vinner, regleras genom en höjd sjukförsäkringsavgift . Därmed blir förändringen i sjukförsäkringen budgetmässigt neutral för företagssektorn. föreslår att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag fr.o.m ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål beräknas ett skattebortfall på . Riskkapitalavdraget bör också kompletteras med införande av etableringskonto. Att öppna ett etableringskonto innebär att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Det är svårt att spara ihop till startkapital till start av eget företag. Många har också svårt att få banklån för detta ändamål. Ett etableringskonto skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. För vissa grupper, såsom invandrare, ungdomar och kvinnor, kan det tyvärr vara svårt att få banklån. För dem kan etableringskonto vara ett bra alternativ. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot - företag som kanske aldrig tillkommit annars. vill att etableringskonto ska införas också i . Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med de som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. Ett särskilt problem gäller vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som ska ses som inkomst av arbete, lön, av den utdelning ägaren tar ut. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus , resten räknas som lön och beskattas därefter. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas lika som delägare i större bolag och att utdelning utöver ett belopp motsvarande marknadsmässig lön bör beskattas som kapitalinkomst. På samma vis bör barn som jobbar i familjeföretag kunna få skälig ersättning utan att denna ska läggas på föräldrarnas inkomst och beskattas av dem, vilket är fallet . anser att nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste införas. Regeringen bör återkomma med förslag till på hur den så kallade BEK-modellen ska kunna ersätta nuvarande så kallade 3:12-regler. 5.4.1Kvarvarande pomperipossa i 3:12-reglerna Under början av detta decennium uppstod pga. 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter det att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). beslutade att uppdra åt regeringen att utreda och återkomma med förslag på hur personer som inom ramen för 3:12 råkat ut för pomperipossabeskattning som inte innefattades av det retroaktiva beslut som fattades av (skatteutskottets betänkande 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad det skulle kosta att lägga fram ett dylikt förslag. finner att detta är både oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten som det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i . yrkar att uppdrar åt regeringen att omgående verkställa det beslut som fattades av . 5.5Majoritetens "gröna" skatteväxling vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger alla i vårt samhälle incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete kallas grön skatteväxling. En ensidig skatteväxling begränsad till kan dock bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på till exempel energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar och att denna produktion i stället sker i andra länder med mindre miljöhänsyn. En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan. bedömer det inte lämpligt med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp. Istället bör industrin stimuleras till investeringar som ytterligare minskar de negativa miljökonsekvenserna av produktionen. är övertygade om att en grön skatteväxling behövs på en europeisk nivå för att bevara konkurrensneutraliteten mellan olika länder. bör verka för gemensamma miniminivåer för beskattning av miljöstörande verksamhet inom EU. En sådan utveckling skulle leda till att svenskt näringsliv skulle få stora konkurrensfördelar tack vare den anpassning som gjorts i för att minska utsläppen av miljöfarliga ämnen. I EU-sammanhang har den tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. På grund av höga skattetryck är det enligt uppfattning angeläget att sänka skatterna, särskilt på arbete. Därmed stärks sysselsättningen långsiktigt, och skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter.