ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N264 · 2004-09-24 00:00:00 — Nordiskt samarbete om elnäten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ för att uppgradera Nordel till en organisation med permanent sekretariat med ansvar på nordisk nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppgifterna för denna organisation bör vara att genomföra en plan och finansiering för investeringar i överföringsnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för att ytterligare harmonisera det nordiska elsamarbetet. Det nordiska elsystemet blir alltmer beroende av importerad kraft som pressar elpriserna uppåt. Detta påverkar givetvis respektive lands förutsättningar till rimliga priser för elintensiv industri. Elförbrukningen fortsätter stiga som få nya kraftverk byggs. Att klara den framtida elförsörjningen i är en stor utmaning. För att komma till rätta med detta krävs ett antal åtgärder. Det handlar om att stimulera ytterligare utveckling och harmonisering inom den nordiska elmarknaden så att kvarstående flaskhalsproblem kan elimineras och bättre förutsättningar gives att klara toppbelastningen under de kallaste vinterdagarna. Genom långtgående samarbete över landsgränserna har vi i kunnat skapa världens mest framgångsrika internationella elmarknad. Försörjningstryggheten av el inom har blivit en allt viktigare fråga. Utvecklingen av det nordiska stamnätet och ramvillkor för elmarknaden måste ske ur ett nordiskt perspektiv . Ett alltför nationellt fokus resulterar bara i suboptimeringar och ökade kostnader för elkunden. Det behövs en sammanhållen beslutsprocess för utvecklingen av överföringskapaciteten i , där även finansieringen finns med. Det behövs gemensamma nordiska principer för den operativa hanteringen, särskilt när det gäller kapaciteten i begränsande snitt. I ett längre perspektiv måste fysiska flaskhalsar i näten, och därmed behovet av olika prisområden, reduceras. Det behövs vidare gemensamma nordiska principer för hantering av effektproblematiken. Den ökande elförbrukningen försämrar alltjämt situationen varför det är väsentligt att finna nya lösningar och implementera dessa .
mot · GS02N267 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. I vilket stödområde kommunerna hamnar beror på dess behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När ett företag väljer etableringsort väljer det den ort där de bästa förutsättningarna råder och då spelar stödområdsindelningen ofta en avgörande roll. och kommuner är belägna intill varandra. Sollefteåär en kommun som drabbats hårt av regementsnedläggningar, befolkningsminskning, arbetslöshet osv och därmed med all rätt inplacerad i stödområde 2 A. Men samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet, osv. råder i , eftersom arbetsmarknaden till viss del är gemensam. Trots detta är ändå inplacerad i stödområde 2 B. Problemen är desamma i de både kommunerna, därför är det rimligt att uppgraderas till stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GS02N268 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med så kallad svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En kommun med tillväxt kanske inte påverkas så mycket av att i förskott betala ut dessa pengar, men i utflyttningskommuner är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs bäst. Behoven är alltså stora, men de ekonomiska förutsättningarna från kommunens sida är begränsade. Det leder i sin tur till att goda projekt inte kan förverkligas. Vi utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras.
mot · GS02N269 · 2004-09-29 00:00:00 — Flyttning av transportbidragszon 5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportbidragszon 5. ger transportbidrag till gods som tillverkas i glesbygden för att kompensera för de kostnadsnackdelar som långa transporter innebär. vill man genom bidraget stimulera till högre förädlingsgrad i områdets näringsliv. Storleken på transportbidraget bestäms av transportsträckans längd och den bidragsberättigade verksamhetens belägenhet inom stödområdet genom indelning i zoner. I tillhör den nordligast belägna kommunen bidragszon fem medan övriga länets sju kommuner tillhör zon tre. Det finns verksamheter på orter som angränsar till kommun, men som på grund av att de ligger i en annan kommun får sämre bidrag. Detta oberoende av att de kan ligga betydligt längre bort från än orter i kommun. Detta förhållande missgynnar dessa företag, vars fortsatta verksamhet ofta hänger på mycket små marginaler. För att rättvisan mellan företagen i ska öka, borde kommunerna norr om flyttas till transportbidragszon 5.
mot · GS02N270 · 2004-09-29 00:00:00 — Omlokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omlokalisering av statlig verksamhet. Den snabba befolkningsomflyttningen i landet är ett stort och växande problem. Stora problem uppstår både på utflyttningsorterna och i de storstadsområden där befolkningen nu växer mycket snabbt. Det är därför angeläget att hejda den snabba befolkningsomflyttningen. Vi tvingas tyvärr konstatera att de regionalpolitiska åtgärder som sätts in för att stötta utsatta regioner inte alls är tillräckliga för att hejda befolkningskoncentrationen mot storstadsområdena. Därför är det nu hög tid att prova andra lösningar. Vid tidigare perioder med snabb befolkningsomflyttning har man omlokaliserat statlig verksamhet från storstadsområdena till andra delar av landet. Det har i de allra flesta fall visat sig vara en framgångsrik väg. Effektiviteten i de omlokaliserade enheterna är genomgående hög, och man har över lag en stabilare personalsituation i de omlokaliserade enheterna. Därför bör regeringen nu utreda vilka statliga verksamheter som kan omlokaliseras från de snabbt växande storstadsområdena samt att tillse att regionalpolitiska mål följs vid bildande av nya verk och myndigheter.
mot · GS02N273 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en folkbildningskampanj för energisparande. Elektricitet är en förutsättning för det liv vi lever i . Men resurserna är inte obegränsade och slöseri med elektricitet är en lyx. Datorer, mobiltelefoner, bärbara fasta telefoner är exempel på nya spännande produkter som vi inte vill leva utan. Men energianvändningen gör oss allt mer beroende och sårbara. står vi inför en omvälvning i samhället. En omvälvning till ett ekologiskt hållbart samhälle för att vi ska kunna lämna över till nästa generation. Vi har ställt upp på Kyotoprotokollet och ska minska koldioxidutsläppen. För att klara detta fordras en kraftig satsning på förnyelsebara energikällor. Men det räcker inte. Framförallt måste vi utveckla energisnålare teknik på alla områden. Men är det viktigt att vi redan nu vidtar åtgärder för att mobilisera enskilda, organisationer och företag i arbetet för att spara energi. Inför folkomröstningen gavs studieförbunden möjligheter att satsa på en bred folkbildningsverksamhet. Nästan 400 000 människor deltog i detta arbete. Det finns skäl att upprepa denna satsning. Vi måste öka medvetenheten om att framgångar i stort förutsätter insatser i det lilla sammanhanget. Vi måste lära oss att använda energisnålare metoder när vi tvättar, torkar kläder, lagar mat osv. Med ökad kunskap kan vi också ställa krav på kommunala taxor, som uppmuntrar till sparande och krav på industrierna i vår närhet. Därför bör regeringen inbjuda till en folkbildningskampanj för ett ökat energisparande.
mot · GS02N276 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kärnkraften och den planerade stängningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av effektskatten på kärnkraft.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Vi har tidigare motionerat om nödvändigheten av att ha tillgång till säkra elleveranser. Vi har lyft fram behovet av att behålla i energisystemet och att avveckla den s.k. effektskatten som drabbar kärnkraftsproduktionen. Våra motioner har inte i sak behandlats utan viftats bort med gällande beslut och pågående förhandlingar om en kärnkraftsavveckling. Det visar sig nu att tvingas importera stora mängder el, ofta kolbaserad sådan. Detta som vi ställt av väl fungerande elproduktion i . Att nu gå vidare och stänga av ytterligare elproduktion och därmed öka importnotan ytterligare kan inte vara en välgenomtänkt och långsiktig politik. Villkoren för att stänga är att en stängning inte medför påtagligt negativa effekter i fråga om elpriset, tillgången på el för industrin, effektbalansen eller miljön och klimatet. Hitintills har dessa villkor inte uppfyllts och svårligen kan de komma att kunna uppfyllas . Och varför kan inte energipolitiken ta hänsyn till verkligheten. Att har för liten elproduktionskapacitet och inte för stor? Energiomställningen har inte på långt när kunnat genomföras i den takt som energiöverenskommelse förutsatte. Det har heller inte forskats fram några egentliga alternativ. Därför bör inte stängas innan vi kan se att det finns annan ny produktionskapacitet av tillräcklig omfattning. Till skillnad mot är den internationella trenden på kärnkraftsområdet utvecklingsvänlig. I vårt grannland planeras nu för en ny femte kärnkraftsreaktor. Uppenbarligen ser man annorlunda på energipolitik och kärnkraft i vår omvärld. Beslutsfattare på energiområdet har uppenbarligen inte hängt med i utvecklingen utan intar en mycket defensiv position som leder till avveckling av väl fungerande elproduktion. har också en egen skatt som försvårar fortsatt drift och utveckling av de befintliga kärnkraftverken. Det handlar om den så kallade effektskatten på kärnkraft. Det behövs en översyn av effektskatten för att fastställa hur den kan avvecklas och därmed undanröja en hämsko för effektivitetshöjningar i befintlig kärnkraft.
mot · GS02N277 · 2004-09-30 00:00:00 — begär förslag hos regeringen om hur frizoner kan utformas för att bidra till en ökad tillväxt i skärgårdsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör behandlas inom ramen för ett förslag om frizoner. Livet i skärgården är omgivet av ett romantiskt skimmer för de flesta av oss. Det är minnen av vita båtar, blanka fjärdar och evig sommar. För dem som valt att bo och arbeta i skärgården året runt är livet inte så enkelt. Avstånden är långa, kommunikationerna dåliga och naturkrafterna spelar en betydligt större roll än på fastlandet. Att driva företag året runt i skärgården är ofta en överlevnadskonst. Många är egenföretagare och mångsysslare som brottas med regler och avgifter för att få det hela att gå ihop. Vi politiker talar oss gärna varma om både glesbygd och skärgård som något vi måste värna och bevara. Men vad gör vi egentligen? Skärgården är inte betjänt av traditionella stödåtgärder och bidrag, däremot borde vi kunna skapa bättre förutsättningar för att bo och verka i skärgården. Ett steg på vägen är att skapa en ekonomisk frizon för Sveriges skärgårdsområden. Frizonen skulle i första hand omfatta reformer för att underlätta startandet och drivandet av företag. Det skulle för skärgårdsborna innebära större möjligheter att försörja sig själva, ta ansvar för sina egna liv och växa genom företagsamhet. Den här typen av reformer behöver genomföras i hela , men i väntan på att så sker är det värt att försöka inom ett begränsat område där behovet är som störst. Regeringen bör lämna förslag på hur frizoner skulle kunna utformas.
mot · GS02N279 · 2004-09-29 00:00:00 — Enklare villkor för småföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småföretagare med invandrarbakgrund. Småföretagen spelar en allt större roll för sysselsättning av personer med utländsk bakgrund. Det kan i många fall vara en möjlighet att förverkliga en idé eller en vision om att skapa något eget, men även ett sätt att komma in på arbetsmarknaden. Intresset för att etablera sig som småföretagare kan bero dels på att många personer kommer ifrån länder där eget företagande är en vanlig försörjningsform, dels på arbetslöshet eller risk för arbetslöshet. Tyvärr uppfattas etablering av småföretag i vissa fall som problematiskt. Dessa problem vid etablering kan i många fall uppfattas olika beroende på personers grundförutsättningar. För personer med utländsk bakgrund är ofta förutsättningarna annorlunda med språksvårigheter, svårigheter att få kredit samt ett outvecklat kontaktnät. Regeringen gör mycket för att förbättra för dessa personers möjligheter till försörjning. Arbetet med att förändra attityder gentemot de grupper som har svårigheter att få krediter måste fördjupas och regeringen bör arbeta mer med att främja framväxten av regionala kreditgarantiföreningar. Mot bakgrund av detta är det angeläget att regeringen ser över förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera småföretag, respektive ser på vilka förändringar som kan behövas.
mot · GS02N281 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma entreprenörernas viktiga roll t.ex. i samband med nedrustning av försvarsindustrin. Entreprenörskap och högutbildning är ibland varandras motpoler. Se t.ex. på där entreprenörskapet är mycket väl utvecklat bland bygdens folk, som det är få civilingenjörer som anställs i bygdens företag. Det behöver inte vara så. I går hightech och entreprenörskap mycket bra ihop. Den prestigelösa och öppna amerikanska sättet gör att nätverkande över alla kulturella gränser går smidigt. Entreprenörskap är den viktigaste affärstillgången i ekonomi, vilket förklarar att elituniversitet som MIT har flera kurser i entreprenörskap. I arbetar man inom universiteten så att examen också ska innebära att man startar och kommer igång med ett företag. Det är viktigt att höja den akademiska statusen på entreprenörskap också i . Tittar vi påLinköping och framför allt Saabs situation är den inte så bra vad gäller entreprenörskap eller intraprenörskap. Det finns anledning att komma ihåg händelseutvecklingen. Regeringens försvarsuppgörelse är avslutad. Den innebär tuffa villkor för Saabs flygdivision framöver och för svensk försvarsindustri. som är ett slags avknoppningsföretag får det ytterst bekymmersamt. Denna nya situation kräver nytänkande och entreprenörskap för att det ska bli en bra fortsättning. Överbefälhavaren har klargjort att han är lojal mot svensk försvarsindustri dels för att kunna köpa billigast materiel, dels för att försvarsindustrin inte är svenskägd längre. Att Försvarsbeslut -04 handlar mycket om regionalpolitik och mindre om landets försvar är en slutsats som man lätt kan dra. Svensk försvarindustri måste fokusera mer på export för att överleva men det blir svårt när hemmamarknaden blir konkurrensutsatt. Få länder vill betala mycket dyr nyutveckling av militära produkter som görs i ett annat land (att utveckla militära produkter är bland det dyraste som finns, eftersom fokus nästan helt och hållet ligger på den tekniska specifikationen). För att ha en vass ny produkt måste det alltså finnas en hemmamarknad som kan betala utvecklingen. Neddragningar på måste mötas med omorienteringar och entreprenörskap. Entreprenörskompetensen måste höjas både hos dem som jobbar på och hos forskare/anställda på t.ex. har ingen brist på ny teknik eller forskningsresultat, men det saknas brobyggare, entreprenörer. För ökad tillväxt krävs bland annat bättre incitament för arbete och generella stimulanser för småföretagen.
mot · GS02N283 · 2004-09-30 00:00:00 — Energipolitik för tillväxt i och tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en energipolitik för tillväxt. Den svenska energipolitiken präglas av gamla låsningar. behövs nytänkande då behöver en realistisk energipolitik syftande till att säkra energiförsörjningen för hushåll och industrin till rimliga priser. Tillväxtfrågorna har funnits överst på den politiska agendan men några slutsatser på energiområdet har inte dragits. I jämförelse med som haft en stark koppling mellan energipolitik och tillväxtklimat ligger långt efter. Det är ju helt uppenbart att om det finns långsiktiga och stabila villkor för investeringar i elproduktion, ja då kommer också dessa att göras, vilket minskar risken för elbrist och elprisstegringar. Därmed minskar också den osäkerhet den elintensiva industrin känner vad gäller investeringar. Det är denna koppling som måste föras in i energidebatten. I mitt hemlän finns det ett antal elintensiva företag som är beroende av säker eltillgång till rimliga priser. Exempelvis Stainless, i och Hydro i . Konkurrensen för dessa företag är stark och energipriset är en viktig faktor för att de ska vara konkurrenskraftiga. Istället för att koncentrera den energipolitiska debatten till vilka produktionsformer vi ska ha borde mer uttalade allmängiltiga mål eftersträvas. Det kan handla om att ge rätt incitament för investeringar som då kan ske på marknadsekonomisk grund. Det kan handla om rätt incitament för att stärka leveranssäkerheten av el. Det kan inte minst handla om att harmonisera energi- och miljöbeskattning med vår omvärld så att lika konkurrensvillkor kan upprätthållas. Det är således dags för en förnyad och modern energidebatt - och i dess förlängning en modern energipolitik - på saklig, kunskapsbaserad grund, där hänsyn tas till internationaliseringen av energimarknaden, tillväxtförutsättningar, stabila villkor för såväl energiproducenter som basindustrin samt en långsiktigt hållbar utveckling. Det behöver och .
mot · GS02N286 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om leveranssäkra elnät. har strömavbrotten vid dåligt väder orsakat stora bekymmer för såväl företag som allmänhet. I vårt moderna elberoende samhälle är det oerhört svårt att upprätthålla vardagliga verksamheter och samhällsfunktioner utan el. Hög leveranssäkerhet i hela landet är definitivt en viktig del av samhällsutvecklingen. Därför är det angeläget att minska samhällets sårbarhet och öka säkerheten i elleveranserna. Denna frågeställning har varit på tapeten och såväl nätföretag som har engagerat sig hårt i frågan. föreslår regeringen att tillförs ytterligare för att kontrollera hur nätföretagen sköter sitt åtagande. Jag är inte säker på att detta är rätt väg att gå och att det löser några problem. Det bästa är ju att få fram ett incitamentssystem som gör att företagen investerar i säkrare nät. Och på den punkten har så här långt inte lyckats få branschen med sig utan tvärtom skapat låsningar med en nätnyttomodell som enligt företagen inte kommer att leda till det åsyftade, fler investeringar - tvärtom. Regeringen bör nu därför ta nya initiativ som bygger på att nätbolagen åtar sig att snabba upp investeringarna i säkrare nät men att detta också måste få påverka avgifterna. Det är trots allt inte nätavgiften som är den tyngsta delen i elpriset - det är energiskatterna. Däremot vill säkert elkunderna betala för att få säkra elnät.
mot · GS02N287 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturgas i . Naturgas är ett rent och effektivt bränsle, som skulle ge fördelar. Därför bör naturgasnätet, på marknadsmässiga grunder, byggas ut i . Staten bör tillsammans med kommunerna i sitt planeringsarbete underlätta en sådan investering. I har framför allt halkat efter. Tusentals arbetstillfällen har försvunnit och sysselsättningsgraden har drastiskt sjunkit. För att skapa en bättre utveckling krävs både en ny syn på företagande och entreprenörskap, men också en bättre infrastruktur. Kommunen har knappast råd att gå miste om fler möjligheter. Tillgång till naturgas - som finns i 30 kommuner i sydöstra - vore en fördel i arbetet med att vända utvecklingen i i allmänhet och i i synnerhet. Den östra delen av har basindustri som kan stärka sina förutsättningar med naturgas. I finns dessutom en av världens främsta tillverkare av gasturbiner. Bland annat är man ledande på utveckling av gasturbiner med extremt låga kväveoxidutsläpp. I , landets fjärde storstadsregion, finns också värmeunderlag för elproduktion med naturgas som komplement till befintliga bränslen i kraftvärmesektorn. har en betydande användning av fordonsgas och ett begynnande nät av tankställen för fordonsgas. Naturgas skulle komplettera biogasen och öka utbudet av fordonsgas, vilket underlättar försäljningen av gasdrivna fordon. Gasnätet underlättar också en smidig distribution av lokalt producerad biogas. Naturgas är bra för miljön. Övergång från kol, olja, bensin och diesel till naturgas leder till sänkta utsläpp. Naturgas borde bli en naturlig del av vision om att bli en miljövänlig transportknutpunkt.
mot · GS02N302 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå koncessionsansökan för den planerade fossilgasledningen i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningsreglerna i expropriationslagen. Fossilgas är ett fossilt bränsle som kommer att ta slut. utnyttjar gasen i främst södra och västra , där ledningar finns. Där finns utrymme för fortsatt expansion. En fortsatt storskalig introduktion planeras nu av ett stort kommersiellt företag i det inre av , områden där det finns befintlig produktion av stora volymer bioenergi, och potential för ännu mycket mer. Vi anser att regeringen vid sin prövning av koncession för detta bör noga pröva de starka argument för att avslå ansökan som finns. Klimatskälen, reduktion av koldioxidutsläppen, talar för att gasen kan användas för att ersätta kolkondenskraftverk i andra länder med ett redan utbyggt gasnät, men absolut inte för att ersätta biobränsleeldade värmeverk/kraftvärmeverk i . En fortsatt utbyggnad av fossilgasledningen i inland bör därför inte få koncession. Detta bör ges regeringen till känna. Om en ny gasledning ändå dras innebär det också betydande intrång där ledningen dras fram, och det planeras uppenbarligen inte att ske längs befintliga stråk för vägar, järnvägar osv. Istället planeras för ledningsdragning i jungfruliga områden som inte belastas av storskaliga ingrepp. Ett viktigt skäl till detta är uppenbart lägre skyddskvalitet på ledningen för att hålla kostnaderna nere. Vi anser att om koncession överhuvudtaget ska ges måste skyddskraven på ledningen ställas högt, och den bör dras fram längs redan befintliga stråk. Bolaget avser att utnyttja dagens ledningsrättslag - en tvångslagstiftning - där ersättningen för markintrånget beräknas enligt de uppenbart alltför låga ersättningarna i expropriationslagen, som är under översyn. Det är uppenbart att för dagens lantbruksföretagare som alltmer prövar nya utkomstmöjligheter av olika slag, innebär inskränkningarna från en gasledning, inklusive skydds- och restriktionsområden av olika slag, värdeförluster på en helt annan nivåän när reglerna en gång utformades. Mot denna bakgrund bör inte regeringen behandla koncessionsansökan innan ersättningsreglerna i expropriationslagen marknadsanpassats fullt ut. Detta bör ges regeringen till känna.