mot · GS02Bo272 · 2004-10-04 00:00:00 — helhetsansvar och producentansvar vid byggnation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör genomföras för att klarlägga att byggsektorn klarar sitt frivilliga producentansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att också utreda frågan om lagstiftat producentansvar för byggsektorn. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att en helhetsansvarig för en byggnation utses. Inom byggsektorn finns inget lagstadgat producentansvar. Byggsektorn har dock inrättat ett kretsloppsråd. Rådet framhåller att byggindustrin inte kan behandlas på samma sätt som t. ex. förpackningsindustrin eller däckbranschen. Inom byggsektorn är det inte möjligt att finna en producentansvarig eller att lägga ansvaret på endast en part. Regeringen har tillsatt en särskild utredare, som har kartlagt miljörelaterade och samhällsrelaterade effekter av det införda producentansvaret och detta kan innebära en eventuell följd för denna motion, som inte är klarlagd i skrivande stund. Problemet inom byggbranschen är att det finns flera aktörer. Byggherren anlitar arkitekt, entreprenör och underentreprenörer och tar materialet från olika firmor. Alla dessa aktörer delar ofta på ansvaret för om material m.m. är miljöanpassat. I dagens läge har det blivit ett säljande argument att kunna peka på att företaget tar miljöhänsyn och kanske är anslutet till EMAS eller ISO 14 000. Detta är naturligtvis mycket bra, men man måste också garantera att företaget orkar fortsätta på den inslagna vägen, så att det tagna miljöansvaret inte försvinner. Delat ansvar genom olika entreprenader Inom byggbranschen används olika slags entreprenader. Vid en totalentreprenad tar byggentreprenören vanligtvis allt ansvar. hade statsarkitekten kontrollansvaret, men läggs ansvaret på byggherren. En generalentreprenad innebär delat ansvar. Byggherren försöker då sälja ansvaret i delar. Det är här det är viktigt att hela ansvaret läggs på byggherren. Ofta utser byggherren en byggledare, vanligen en konsult, till ansvarig för kvalitet. Problemet är att byggherren kanske inte har de kunskaper inom bl.a. miljö som ett producentansvar innebär. Det behövs klara riktlinjer i alla entreprenadformer för att veta vem som har det yttersta ansvaret för de material som används vid byggnationen. Primärt är att ansvaret inte ramlar mellan stolarna. Ett exempel på detta är tunnelbygget vid och följderna av användandet av preparatet Roca . Här skyllde de inblandade aktörerna på varandra. Huvudsyftet med motionen är att det över huvud taget inte ska komma in miljöfarligt material i byggnationen, detta bl.a. för att förhindra att fler allergier uppstår, att oväntade miljömässiga bakslag uppstår och att framtidens byggnation blir så ekologiskt hållbar som möjligt. Problemet med olika entreprenörer i en byggnation kan vara, att de olika aktörerna har skilda utgångspunkter. En kanske tar mer miljöhänsyn än en annan, som plockar in ett skadligare material i byggnationen. Här behövs alltså en helhetssyn och att någon har det slutliga ansvaret, så att inget ansvar faller mellan stolarna om det visar sig att något har gått snett. Det är helt enkelt onödigt att det uppstår fler "Lindomefall" eller "Hallandsåsar" där ingen tar det slutliga ansvaret. Byggsektorns Kretsloppsråd skriver att de frivilligt åtager sig att: att utforma byggvarudeklarationer för redovisning av miljöegenskaper hos byggvaror, att kretsloppsanpassa branschdokument, att halvera byggsektorns avfallsmängd till deponeringsanläggningar, att omhänderta bygg- och rivningsavfall på ett seriöst och kretsloppsanpassat sätt och att omhänderta farligt avfall på ett miljöriktigt sätt. Dessa kretsloppsrådets riktlinjer är bra, men bör följas upp. Regeringen bör utvärdera byggsektorns åtagande och snart återkomma med hur ansvarsdelen skall utformas. Viktigt är också att normera vilka material som kommer in i byggnationen från början och att de deltagande entreprenörernas miljöpolicies finns klart uttalade. En minskning av avfallsberget medför också, att de ingående komponenterna bör ha en bra miljöstatus. En utredning för att klarlägga om byggsektorn klarar sina åtagande med ett frivilligt producentansvar samt om en lagstiftning behövs, bör den genomföras. I en sådan utredning bör också frågan om en helhetsansvarig vid en byggnation tas upp.