ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02U243 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om svenskt deltagande i . , , är en internationell akademisk organisation som arbetar för FN:s mål för fred och utveckling genom att bistå med ett ramverk för att sammanföra ledande forskare från hela världen för att tackla trängande globala problem. Aktiviteterna genomförs av UNU:s huvudkontor och dess nätverk av forsknings- och utbildningscentra samt samarbetspartner vid universitet i en mängd olika länder. , , är ett forsknings- och utbildningscenter etablerat av i . Forskningen vid finansieras främst genom avkastningen från en fond som , , svenska Sida och japanska står bakom. har även, liksom ett flertal andra länder, bidragit med pengar öronmärkta för speciella projekt. Enligt UNU:s årsredovisning bidrog det året med 54 till WIDER:s arbete med "Social Development Indicators". Bortsett från stödet till bidrar inte ekonomiskt till UNU. Det skerutbyte i andra former mellan svenska forskare och UNU. Någon samlad information om detta finns för närvarandeinte att tillgå. Sida planerar att fortsätta stödja och förhandlingar om framtida ekonomiskt stöd pågår även med andra delar av UNU. Samtal förs om ett eventuellt stöd till Fredsuniversitetet i och ett samarbete i samtalsform har inletts med teknologi i i . Vid för ny teknologi undersöker man bl.a. hur kunskapssamhället påverkar . Det är rimligt att med sin tradition av internationellt samarbete också i större utsträckning än deltar i arbetet inom ramen för .
mot · GS02U244 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av palestinska skolböcker. Palestinska skolböcker och ansvar Så gott som hela världen fördömde terrorattacken i , till och med , , , och Muslimska i . Men det fanns också de som jublade. I var regeringen ohöljt förtjust över terrorattackerna, meddelade DPA från . I många flyktingläger i jublade palestinska män och kvinnor. Från flyktinglägret utanför i södra rapporterade AFP om vilda glädjescener, liksom från i , där man firade med att skjuta med automatvapen i luften. I på jublade invånarna. I sköt unga män i gerillauniform från olika palestinska fraktioner salut med granater. I Rashidiyah kastade man smällare och i Shatila stod glädjen allmänt högt i tak och kalasjnikovsalvorna smattrade, enligt TT. Intervjuade unga män sade: "Vi är så lyckliga! sände planen!" och "Operationer skall riktas mot Bush och ." Även via TV har vi sett palestinska män, kvinnor och barn jubla över katastrofen. Inledningsvis tog också en palestinsk terrororganisation, DFLP, på sig skulden för attentaten, något som man sedan backade från. Det palestinska ledarskapet insåg snabbt att glädjeyttringarna var ett politiskt misstag. sade sig vara chockad av dådet och taleskvinna sade att de palestinier som firade attackerna var i minoritet. enades det palestinska parlamentet om att uttrycka medkänsla med offren. Men var verkligen de palestinier som hatade i minoritet? gjorde den palestinska myndigheten en opinionsundersökning om stödet för självmordsbombningar riktade mot amerikanska intressen. Undersökningen, som utfördes av Educational Development of i Ramalla på , visade att av palestinierna stödde självmordsbombningar medan motsatte sig sådana. Bland akademiker var andelen positiva till attentat mot så hög som , jämfört hos dem som saknade utbildning. Opinionsundersökningen publicerades i . Svenskt bistånd genom Sida går till humanitär hjälp bland palestinierna, bland annat till utbildning. har därför ett stort ansvar för att utvärdera hur denna utbildning sker. I läroböcker som publicerats av inom den palestinska myndigheten speglas ett ohöljt hat mot såväl som , något som jag uppmärksammade i en riksdagsfråga till utrikesministern . Ett sådant hat återfinns t.ex. i läroboken för årskurs elva "Some Outstanding Examples of Our Civilization" där hela den västerländska civilisationen spås en snar undergång. I boken , the True Religion för sjunde årskursen sägs på sidan 125 under rubriken seger: "Denna religion kommer att besegra alla andra religioner, och det ska ske, enligt vilja, genom de muslimska Jihadsoldaterna" (Jihad = islams heliga krig). En förändring av attityder i måste börja hos barn och ungdomar, och dåär innehållet i läroböckerna viktigt. Genom att inte insistera på att de palestinska läroböckerna ska ändras är alltså genom biståndet i någon mening delaktigt i ansvaret för det hat som är terrorismens grogrund. Skånberg (kd)
mot · GS02U263 · 2004-09-29 00:00:00 — för att förbättra situationen för romer begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag på hur för att förbättra situationen för romer skall genomföras. () har antagit en handlingsplan för att förbättra situationen för romer. har deltagit aktivt i arbetet med planen som innehåller konkreta och i olika grad detaljerade rekommendationer och åtgärdspunkter inom områdena rasism och diskriminering, sociala och ekonomiska frågor, utbildning samt deltagande i samhälle och politik. Ansvaret för att genomföra och följa upp de rekommenderade åtgärderna vilar både på de deltagande staterna och på institutioner. Handlingsplanen har hög legitimitet i hela liksom inom den romska gruppen i . Därmed är den ett lämpligt verktyg för att strukturera upp arbetet för att förbättra situationen för romerna i . DO, diskrimineringsombudsmannen, uppmanar i sin rapport "Diskrimineringen av romer i ", den att ta initiativ till att genomföra . DO föreslår även att en interdepartemental arbetsgrupp skall tillsättas för att följa upp och granska genomförandet av handlingsplanen i och i övriga . delar DO:s synpunkter i detta aveende och uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma med förslag på hur denna handlingsplan skall genomföras. Detta bör begära.
mot · GS02U264 · 2004-09-30 00:00:00 — WTO, alkohol och läkemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör agera för att alkohol och läkemedel inte skall ingå i multilaterala handelsavtal. I politik för global utveckling ställs nya krav på utformandet av vår handelspolitik både nationellt och internationellt. Det är av största vikt att på alla nivåer, inte minst i EU, för fram krav som gynnar världen som t.ex. global rättvisa och bekämpande av ohälsa och fattigdom. WTO:s, , avtal är centrala för nationella beslut kring viktiga frågor som exempelvis livsmedelssäkerhet, miljö, läkemedel och alkohol. I WTO finns ett demokratiskt underskott som är viktigt att åtgärda just mot bakgrund av att WTO påverkar livsviktiga områden. De nuvarande internationella handelsavtalen återspeglar främst den utvecklade världens prioriteringar. Det visar sig i det s.k. som i sin nuvarande utformning bl.a. hotar tillgången på läkemedel i fattiga länder. Länder som inte själva har en läkemedelsindustri kan ges tvångslicenser för att importera billiga läkemedel endast under särskilda förhållanden. Det är ett hot mot många fattiga länders befolkning som exempelvis drabbats av hiv. Men det gäller även tillgången till läkemedel mot farsoter som tuberkulos och malaria, vilka inte minst är bidragande till den höga barnadödligheten i de allra fattigaste länderna. GATS, WTO:s tjänstehandelsavtal, är ett annat exempel på när marknadskrafterna tillåts dominera över folkhälsopolitiken. Alkohol är ett sådant område som GATS berör och som då betraktas som vilken vara som helst på en marknad. Alkoholens sociala och hälsomässiga konsekvenser underordnas kraven på ekonomisk tillväxt. Ur svensk synvinkel blir därför regeringens agerande i dessa frågor kluvna. Regeringen driver nationellt kraven på en restriktiv alkoholpolitik, men kräver att sådana restriktioner tas bort i många andra länder. menar att alkohol och läkemedel inte kan betraktas som vilka handelsvaror som helst. Ett sådant synsätt innebär stora negativa hälsomässiga och sociala konsekvenser. Dessa varor hör därmed inte hemma i multilaterala handelsavtal. Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör kraftfullt, och med stor öppenhet, i EU och inom ramen för WTO-förhandlingarna, verka för att alkohol och läkemedel inte ska ingå i multilaterala handelsavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02U285 · 2004-09-30 00:00:00 — Utsläpp från den kärntekniska anläggningen i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utsläpp från den kärntekniska anläggningen i . har den tillsammans med andra regeringar och miljöorganisationer arbetat för att förmå att åtgärda utsläppen från den kärntekniska anläggningen i . finns det äntligen en tillfredsställande rening av Teknetium (Tc-99) som orsakat stora problem i såväl närmiljö som på andra håll. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll när det gäller andra former av radioaktivt utsläpp. fick anläggningen i tillstånd att öka sina utsläpp av plutonium till 700 GBc. Plutonium avger radioaktiv alfastrålning och kan i värsta fall förstöra arvsmassan hos människor och djur. Det är nu oerhört viktigt att protesterna mot agerande i den här frågan fortsätter och intensifieras. Om verksamheten i ska fortsätta måste det till betydligt bättre rening. Här har den en viktig roll att spela. Detta inte minst då vi befinner oss mitt i med växande globala problem på miljöområdet där vi alla måste ta vårt ansvar. Det är helt enkelt inte acceptabelt med så pass allvarlig miljöförstöring som sker medvetet i vårt närområde.
mot · GS02U287 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om initiativ för att åstadkomma en kärnvapenfri zon i samt en lagstiftning enligt den österrikiska modellen. begär att regeringen inom EU verkar för att icke-kärnvapenstater som åtnjuter de av Nato utsträckta kärnvapengarantierna själva, och gemensamt, avsäger sig dessa garantier. Efter det slut har några dramatiska nedskärningar av kärnvapenarsenalerna ägt rum, men det är långt kvar till målet, en kärnvapenfri världsordning. Dessutom är nedrustningsprocessen stillastående och risken för spridning av massförstörelsevapnen och missilteknologin mer akut . är fortfarande en kontinent med kärnvapen. I Natos säkerhetsdoktrin definieras kärnvapen som den yttersta garantin för de allierade ländernas säkerhet. Nedrustningsprocessen har avstannat och risken för spridning av massförstörelsevapnen och missilteknologin har blivit mera akut . finns 150-200 taktiska kärnvapen utplacerade i sex europeiska icke-kärnvapenländer. Men vi får inte glömma att alla Nato-medlemmar deltar i Natos kärnvapenarrangemang, planering och träning och att i kristid kan man med kort varsel åter flytta till de i lagrade kärnvapnen (ca 1 100). På den ryska sidan gissar man att det finns mellan 4000 och 9000 taktiska kärnvapen. Trots stora ansträngningar att på olika sätt få kärnvapenmakterna att reducera sina arsenaler av olika strategiska och taktiska kärnvapen har ingenting skett. Det finns betydande risker för en förnyad kärnvapenupprustning. Bakgrunden till har satt frågan om massförstörelsevapen högre på den politiska agendan igen. Lärdomarna dragna från anfallet på 2003 sporrade till ett nytt initiativ, på EU-nivå, under utrikesministermötet i . Det svenska förslaget vädjade till alla EU-medlemmar att "finna nya vägar" för att genomföra en ny europeisk gemensam strategi mot massförstörelsevapen. Denna strategi, i enlighet med andemeningen i Icke-spridningsfördraget, omfattar både icke-spridnings- och nedrustningsprocessen. Detta arbete bör nu kompletteras med att också frågan om kärnvapenfria zoner i åter tas upp på dagordningen. I en kärnvapenfri zon får kärnvapen inte framställas, lagras, transporteras eller användas. Zonerna innefattar också säkerhetsgarantier från kärnvapenmakterna att de i zonerna deltagande staterna inte skall utsättas för kärnvapen eller hot om att använda kärnvapen. Antalet sådana zoner har ökat successivt och omfattar nu sammanlagt 112 stater och täcker av jordens yta, i praktiken större delen av södra halvklotet. Sådana zoner innebär i praktiken ett dynamiskt element för att förhindra kärnvapenspridning och verkar stabiliserande. Frågan om nya zoner har väckts på flera håll i världen, bl.a. i Nordostasien, , och .
mot · GS02U298 · 2004-09-30 00:00:00 — Politik för global utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad redogörelse för svensk politik när det gäller handelspolitiken inom ramen för återrapportering av politiken för global utveckling. Regeringens skrivelse om global utveckling tar upp de speciella fördelar och problem som kommer av att en lång rad av besluten inte tas som nationella beslut utan till exempel i mellanstatliga sammanhang. Det gäller handelspolitiken, den gemensamma handels-, jordbruks- och fiskeripolitiken men också frågor som rör den fattiga världens skulder. Dessa frågor har enormt stor betydelse för världens fattiga kvinnor, män och barn. Ur det perspektivet blir arbetet med att påverka politiken på EU-nivå och i de globala institutionerna och Valutafonden IMF de kanske största utmaningarna i genomförandet av den nya politiken för global utveckling. När det gäller det svenska agerandet i och Valutafonden IMF gjorde ett speciellt tillkännagivande. För att få ett samlat grepp över den svenska politiken i , Valutafonden IMF och de regionala utvecklingsbankerna och öka insyn och möjlighet till påverkan beslutades att regeringen med jämna mellanrum i särskild skrivelse skall rapportera de svenska prioriteringarna för i dessa organ. När det gäller handelspolitiken ger regeringen information till och refererar även svenska positioner inför förhandlingar till den speciella referensgrupp kring WTO-frågor, som är knuten till . I referensgruppen deltar representanter från det civila samhället och näringslivet. Vad som saknas är dock en samlad redogörelse för en svensk politik när det gäller handelspolitiken. Den behövs både för att och en bredare allmänhet kan få insyn i den svenska politiken inom dessa områden. Det gäller inte bara en redogörelse för svenska positioner utan även för olika vägval och prioriteringar när det gäller svenskt agerande i organ som EU och WTO, och inte minst vilken vikt och på vilket sätt fattigdoms- och rättighetsperspektivet behandlas av regeringen i dessa vägval och institutioner. Skrivelsen, liksom regeringens skrivelse om svenskt agerande i , IMF och de regionala utvecklingsfonderna, bör ges regelbundet - förslagsvis årsvis. Rezene Tesfazion (s)
mot · GS02U300 · 2004-09-30 00:00:00 — Skuldlättnad för fattiga länder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör verka för att initiera nya koncept och mekanismer för avskrivning. Det finns en internationell samsyn om att den fattiga världens skulder är ett av de största hindren för utveckling. Den internationella Jubelrörelsen, Afrikanska unionen och FN-konferenser har konstaterat att nuvarande avskrivningsmekanismer inte räcker. Enligt bland annat , UNDP, krävs mer omfattande skuldlättnader för att fylla det resurshål många fattiga länder står inför och som utgör ett hinder för att uppnå Millenniemålen . Av , utvärdering om Millenniemålen, som presenterades på IMF:s och vårmöten , framgår att många länder inte kommer att uppnå de flesta millenniemålen. Diskussioner pågår inom IMF och om ett nytt ramverk för att hantera skuldfrågan. Denna diskussion är dock i sin linda och inga konkreta beslut har fattats (diskussionen var uppe på vårmöten ). , chef för UN Aids, är en person som höjt rösten för en avskrivning av skulder. På en aidskonferens talade han om nödvändigheten av en avskrivning av skulderna och att pengarna ska användas till att bekämpa den aidsepidemi som står inför. Han beskrev skuld som "som går upp i rök", och att det är fyra gånger mer än vad som spenderas på hälsa och utbildning. har man nu enats om att förlänga HIPC i ytterligare tvåår, till 2006. HIPC har visat sig vara ett otillräckligt instrument för att hantera skuldsanering med. HIPC-länder som genomgått skuldsanering har fortfarande orimliga skuldbördor, även enligt och egna metoder att beräkna (d.v.s. skuldbördan får ej överstiga av prognostiserade exportintäkter). Flera länder som genomgått skuldavskrivningar är ändå så skuldtyngda att Millenniemålen svårligen kan uppnås. En förlängning av ett icke tillfredsställande tekniskt förfarande - dessutom den fjärde förlängningen i ordningen - innebär dock ingen långsiktig lösning av skuldfrågan. Man skjuter problemet framför sig. Flera länder tycks nu följa initiativ till skuldavskrivningar/skuldlättnader för de fattigaste länderna. Rezene Tesfazion (s)
mot · GS02U321 · 2004-09-30 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställning. Anslag (tkr) Nytt anslag: Miljöbistånd +/- 0 beslutar att uppta ett nytt anslag för miljöbistånd i enlighet med vad i motionen anförs. Bistånd är en fråga som engagerar det svenska folket. Kvällarna framför tv:n fylls alltmer av olika galor med målsättning att samla bidrag till olika behjärtansvärda ändamål. Att det svenska folkets givmildhet är stort kan man se av resultatet av galorna. har lång erfarenhet av internationellt arbete och biståndsfrågor. Flera av partiets medlemmar arbetar konkret med biståndsfrågor genom olika projekt i flera delar av världen. Medlemmarna driver opinion på hemmaplan och gör studiebesök på samarbetsorterna i mottagarländerna. De flesta av projekten är inriktade på demokratibygge och främjandet av kvinnors möjligheter att skapa ett bättre liv för sig själva. Det är av största vikt att de medel som anslås till svensk biståndsverksamhet används på rätt sätt. har kritiserat regeringens styrning och uppföljning av utvecklingsbiståndet. Sida har genomfört en tydlig expansion av sin fältverksamhet. Detta är helt i linje med tidigare krav från . medför denna expansion att det finns risk för att viss typ av kompetens inte räcker till för att klara alla arbetsuppgifter. Tills Sida har fått ordning på hur biståndspengarna används bör ingen ökning av anslaget ske. har avsatt pengar för miljöbistånd. Så görs även . har vi valt att föreslå ett nytt anslag för miljöbistånd inom ramen för utgiftsområde 7, för att på detta sätt renodla biståndsverksamheten. bör besluta om ett nytt anslag för miljöbistånd. Detta bör ges regeringen till känna. anslås för miljöbistånd. En hållbar utveckling förutsätter att de tre dimensionerna ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet ges utrymme och inte prioriteras bort av kortsiktiga ekonomiska intressen. Ekonomisk och social utveckling förutsätter hänsyn till miljön. Rent dricksvatten, sunda och säkra livsmedel är en förutsättning för vår hälsa. Varje människa har rätt att våga njuta av solen och att kunna äta den fisk som fångas. Därför måste miljöbistånd in som en viktig del i biståndsverksamheten. För att Sida ska klara av administrationen med biståndet där miljöbistånd ingår som en del behövs en kompetenshöjning inom Sida. vill även att allt bistånd ska undergå en klimatpåverkande analys. Svenskt utvecklingsbistånd ska inte leda till klimatförsämringar. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att en ny myndighet ska inrättas. Denna ska enligt regeringen utvärdera hur svenskt biståndsmedel används i förhållande till utvecklingssamarbetets mål och syfte liksom effekter av de använda medlen. avslår förslaget om inrättandet av en ny myndighet. Utvärderingen av svenskt biståndsmedel kan och bör skötas dels internt inom Sida, av UD och det naturliga granskningsorgan som Riksrevisorerna utgör.
mot · GS02U327 · 2004-09-30 00:00:00 — begär att regeringen agerar i enlighet med vad i motionen anförs för att befrämja respekt för lagen i . begär att regeringen agerar för att domstolsutslaget inte får bli ett prejudikat i enlighet med vad i motionen anförs. Skenrättegångar mot de ansvariga för våldet i Brott begångna under våldsvågen i före och efter folkomröstningen (och även tidigare) har ännu inte beivrats. En domstol upprättades i för att ställa de ansvariga för våldet inför rätta. Domstolen blev dock från första början starkt kritiserad av solidaritetsgrupper för att leda till skenrättegångar. Jurisdiktionen omfattade bara tre distrikt och tre av otaliga massakrer. Dessutom ställdes bara 18 av många fler misstänkta officerare, polismän och civila befattningshavare inför rätta. Till dem som saknades hörde bl.a. dåvarande . meddelades det att appelationsdomstol hade avslagit de fällande domarna mot tre armébefäl och en polischef, men på vilka grunder är oklart. De åtalade hade dömts för brott mot mänskligheten i . Det innebär att av de 18 åtalade frikändes samtliga indoneser. Av dem är den högst uppsatte generalmajor . Han dömdes till fängelse. Endast siste guvernör , som avtjänade sin treåriga dom, och den tidigare milisledaren har därmed dömts. Guterres fick emellertid sin dom halverad till - minimitiden för brott mot mänskligheten är - men är fortfarande på fri fot. Mönstret att rättsväsendet skyddar de ytterst ansvariga officerarna och att personer på lägre nivåer bestraffas är tyvärr inte nytt i - vid friades befälen medan vissa soldater bestraffades. Domarna har skarpt kritiserats av solidaritetsgrupper i , , , och samt av och regeringar. Man menade att aldrig har velat att åtal skall väckas mot de ansvariga för våldet i . Domarna har beskrivits som "en skandal", "en ren uppvisning i syfte att förhindra rättvisa", "en juridisk fars", "en tragedi" och "en parodi." Militären i står alltsåöver lagen, trots att lagen föreskriver att de ansvariga för övergrepp mot de mänskliga rättigheterna skall ställas inför rätta. Militärens starka politiska inflytande består, även om styrts av civila presidenter. För att den inledda demokratiseringsprocessen skall fortsätta är det nödvändigt att den immunitet militären i praktiken länge åtnjutit avskaffas. Likhet inför lagen är en förutsättning för demokrati. Regeringen måste agera i FN och övriga internationella fora för att påverka att respektera sina lagar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utfallet av de avslutade rättegångarna får inte bli prejudicerande. Enligt Västpapuas ledande människorättsaktivist har domstolsutslaget skapat ett farligt prejudikat genom att garantera militären immunitet och därmed försvåra frihetskampen i området. Indonesisk militär, inklusive en del av de ansvariga för våldet i , begår fortfarande brott mot mänskligheten i konfliktområdena Ache och Västpapua. Vad kan förhindra dem från det, om de även framöver får åtnjuta straffrihet? måste därför i kontakterna med kräva att mänskliga rättigheter respekteras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02U328 · 2004-09-30 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt uppställning: Anslag (tkr) 5:6 Forskning, utredning, insatser rörandesäkerhetspol och nedrustning Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. Inom ramen för utgiftsområdet ryms medlemskap i internationella organisationer, exportkontroll, freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, nordiskt samarbete och ett antal olika institut. har valt att göra några generella myndighetsbesparingar inom anslagsområdet. Det gäller anslagen 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning samt anslag 5:8 utrikespolitiska institutet. Vad gäller anslaget 5:9 anser det går att göra en något större besparing. Motiveringen till detta är att delar av institutets verksamhet kunde skötas av den svenska utlandsmyndigheten, t.ex. informationsverksamhet. Vi anser även att ett större utbyte med näringslivet kunde åstadkomma besparingar.