ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Bo228 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bygga energisnåla flerfamiljshus. Enligt forskaruppgifter från har det inte skett någon större positiv utveckling när det gäller att bygga energisnåla flerfamiljshus. Vad gäller småhusens energiförbrukning har den minskat betydligt. Det har skett genom en bättre byggteknik och andra energisparande åtgärder. Av landets totala energiförbrukning åtgår till uppvärmning av bostäder och lokaler. En slutsats som kan dras av forskarnas rapport är att byggbranschen inte har gjort tillräckliga insatser vid uppförandet av flerfamiljsbyggnation. Höga lönsamhetskrav har varit överordnade. Politiska mål med krav på en minskad energianvändning har inte uppfyllts. Det finns många lyckade exempel och experiment inom byggområdet. Kunskap och medvetna åtgärder vid uppförandet har visat sig kunna sänka energiåtgången också vid uppvärmning av flerfamiljshus. Därför bör en dialog initieras mellan berörda parter, t ex. byggbranschen, fastighetsägarna och i syfte att på ett bättre sätt än ta ansvar för att minska energiförbrukningen i flerfamiljshus.
mot · GS02Bo233 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny lag om bostadsanvisning. Bostadsbristen är ett växande problem i alltfler regioner. I tillväxtområdena och på universitetsorterna ökar köerna till hyresrätter och priserna på villor och bostadsrätter rakar i höjden. Obalanserna på bostadsmarknaden har medfört att fastighetsägarnas ställning på bostadsmarknaden kraftigt stärkts - de kan välja och vraka mellan de bostadssökande. Som alltid i sådana situationer är det de svagaste människorna som sätts på undantag. Det kan gälla dem som haft en hyresskuld eller som haft missbruksproblem. Men det behöver inte ens vara det. Om fastighetsägaren av någon anledning inte gillar invandrare, ungdomar eller barnfamiljer, så kan han eller hon efter eget gottfinnande neka dem hyreslägenhet i sitt bestånd. Det breder ut sig ett godtycke på bostadsmarknaden, där det gäller att vara rik, ha ett fläckfritt förflutet och ha goda kontakter för att kunna få en hyreslägenhet i det privata fastighetsbeståndet. Det är ett välkänt faktum att fastighetsägarnas krav på de bostadssökande successivt trappats upp i takt med att bostadsbristen ökat. Det konstaterades bl.a. av Boendesociala beredningen (SOU 1999:48). Kommunerna har ett övergripande ansvar för en social bostadspolitik som ger alla människor rätt till en god bostad till ett rimligt pris. Likväl saknar kommunerna ordentliga instrument för att klara den uppgiften. En bostadsförmedling, som ju är en lösning för att komma åt godtycket på bostadsmarknaden, är i praktiken hänvisad till att förmedla endast de bostäder som förvaltas av allmännyttan. fanns en lag, lagen om bostadsanvisningsrätt, som gav kommunerna möjlighet att också anvisa bostäder i det privata beståndet till bostadssökande. I första hand byggde lagen på frivillighet: kommunen och fastighetsägarna skulle upprätta avtal om hur stor del av beståndet som skulle anvisas av kommunen. Men om avtal inte kunde träffas, fanns en möjlighet för kommunen att ansöka hos hyresnämnden om anvisning i den utsträckning det behövdes för att klara bostadsförsörjningen i kommunen. Denna lag avskaffades 1993 på förslag av den dåvarande borgerliga regeringen. var bostadsbristen inte så akut som den är , och det är först nu vi ser effekterna av kommunernas försvagade möjligheter att leva upp till de bostadssociala åtagandena. bostadsanvisning i det privata beståndet är för övrigt inte ovanligt i andra länder med liknande problem. I t.ex. finns denna möjlighet. bör således uppdra åt regeringen att utforma en modern bostadsanvisningslagstiftning, som åter gör det möjligt för kommunen att anvisa också lägenheter i det privata beståndet åt bostadssökande. I likhet med den tidigare lagen bör huvudalternativet alltid vara att komma fram genom frivilliga avtal med fastighetsägarna, men i en situation av allvarliga bostadssociala problem och stor bostadsbrist bör möjligheten till tvingande beslut via t.ex. hyresnämnden också finnas.
mot · GS02Bo234 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av producentansvar för 3 G-master. Utbyggnaden av 3 G-näten behövs för att vi skall kunna utnyttja de möjligheter som finns i den nya tekniken. Det är särskilt viktigt ur ett användarperspektiv och att utvecklingen sker i hela landet. Operatörerna har större möjlighet till samordning och användning av masterna och har också visat vilja till att samordna sig kring utbyggnaden. Den teknik som används kan kanske ersättas av annan teknik . Frågan uppkommer då om vad som händer med de som är byggda och vem som har ansvar för befintliga . Det behövs någon form av producentansvar för som är uttjänta eller inte längre behöver användas. Det kan inte vara meningen att uttjänta måste tas om hand av samhället eller av enskild markägare. Ett producentansvar kan lösas antingen genom att medel deponeras för framtida omhändertagande av uttjänta eller genom en försäkringslösning.
mot · GS02Bo237 · 2004-09-21 00:00:00 — Handläggningstider vid överklagande av kommunala planärenden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över handläggningstiderna vid överklaganden av kommunala planärenden. är överklaganden av kommunala planärenden ett stort problem för kommunens planering och möjlighet att skapa nya arbetstillfällen. Överklagandemöjligheten ska inte bara gynna den enskilde som vill överklaga ett ärende, utan måste också se till övriga invånares intressen. För att klara detta måste handläggningstiderna kortas väsentligt och ett rimligt stoppdatum för ärendets hantering utsättas. används överklagandeinstrumentet i allt högre grad för att stoppa tilltänkta förändringar och nyetableringar. Processen tar så oändligt att förutsättningarna för ärendet kraftigt förändras. Det här för i sin tur med sig att kommunernas tillväxt kraftigt begränsas och det gör det svårt för kommunen att planera sin verksamhet på ett bra och effektivt sätt. Även vid överklagan utan bärighet i skälet, tar processen innan det slutgiltigt avgörs. Jag anser att möjligheten att överklaga är viktig och ska finnas kvar, men den bör kopplas med behövliga resurser för att inte orimligt negativa konsekvenser ska uppstå för det stora flertalet kommuninvånare.
mot · GS02Bo238 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bruksvärdesprincipen slopas vid andrahandsuthyrningar av bostadsrättslägenheter. Genom massmedia ges emellanåt skakande verklighetsskildringar av bostadsbristen i . Ett exempel som väckte mycket uppmärksamhet var när en man hade svarat på en lägenhetsannons, han behövde efter sin skilsmässa en lägenhet och fick bostaden och kontraktet på sin trovärdighet. Ägaren och mannen kom överens om hyran, han skrev på kontraktet och flyttade in. flyttade han ut. Då anmälde han till hyresnämnden att han tyckte att hyran varit för hög han bott i lägenheten och med hjälp av hyresnämnden fick han hyran prövad och jämförd med omgivande hyreslägenheter, upplåtna med ett vanligt förstahandskontrakt. Han befanns ha betalt mer än de i omgivande hyreslägenheter och innehavaren dömdes att betala tillbaks till mannen, långt efter att han flyttat ut och kontraktet hade undertecknats. Redan den romerska rätten byggde på tesen att avtal skall hållas. Pacta sunt servanda. Även vår egen avtalslag bygger på den tesen att ingångna avtal skall hållas. Att jämföra hyran på en hyreslägenhet med hyran på en bostadsrätt är som att jämföra äpplen med päron. Det finns en kapitalkostnad som är anledning till att hyran i en bostadsrätt är lägre än den i en hyresrätt, men den kostnaden tar inte hyresnämnden hänsyn till. Följden blir att alltfler låter bli att hyra ut sina tomma bostadsrättslägenheter vilket leder till växande köer och att bostäder står tomma. Bruksvärdesprincipen bör därför slopas vid andrahandsuthyrningar av bostadsrättslägenheter.
mot · GS02Bo241 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anpassning av kulturlokaler för människor med dolda handikapp. Att besitta ett handikapp är att vara begränsad i vardagen, detta gäller för både synliga och dolda handikapp. Med dolda handikapp menas till exempel sjukdomar som allergi, epilepsi och stomi. Kultur har en viktig betydelse för en god hälsa. Att tillgången till kultur ökar är ett viktigt mål för kulturpolitiken, men även för folkhälsopolitiken och inte minst för handikappolitiken. Inom dessa politikområden arbetas det flitigt med att försöka göra samhället mer tillgängligt för alla. begränsas människor med dolda handikapp i sin kulturkonsumtion bland annat på grund av dåligt anpassade lokaler. För att en kulturlokal ska vara tillgänglig för alla krävs att ventilationssystem och städning utförs på ett passande sätt så att personer med allergibesvär fritt kan vistas i lokalen. Det kan också handla om vilken scenografi, ljussättning och musikinslag som används i kulturproduktion. Det krävs att personal i kulturlokaler utbildas i vad epilepsi, diabetes och andra sjukdomar innebär så att de kan hjälpa till om personer med dessa handikapp skulle behöva akut hjälp. Det krävs att alla kulturinstitutioner utrustas med hjälpmedel för att klara av besökares olika behov. I kulturutskottets betänkande 2003/04:KrU 6 resonerade utskottet angående funktionshindrades tillgång till kultur. Bl.a togs anslag för detta ändamål upp. Vad som inte talas om i betänkande var vad som skett på området. Utskottet ville också invänta handikappolitikens mål och inriktning innan en analys görs och vilka krav som bör ställas. Det går i stort att instämma i utskottets bedömning. Däremot är det inte rimligt att utskottet ska avvakta innan åtgärder görs för att skapa en tillgänglighet för alla inom kulturen. Möjligheten att ta del av kulturen ska inte utestängas på grund av av t.ex. fel ljussättning
mot · GS02Bo248 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället skall underlätta det fria valet vid bosättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att insatsbeloppet i kooperativ hyresrätt inflationssäkras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppskovsrätt medges för berörda vid erläggandet av medlemsinsats för kooperativ hyresrätt. Boendet är en av hörnpelarna i människans sociala tillvaro. Möjligheten att själv välja plats och upplåtelseform är en självklarhet. Samhället skall i dessa sammanhang skapa förutsättningar för människors fria val av boende.Detta bör ges regeringen till känna. trädde lagen om kooperativ hyresrätt i kraft. Beslutet innebar att förutsättningarna för modellen inte getts lika möjlighet som andra bostadsformer. Detta framstår tydligt i de ekonomiska förutsättningarna för kooperativ hyresrätt. Kooperativ hyresrätt är en modell som kan utjämna förhållanden mellan olika bygder. En kooperativ förening som omfattar såväl bygder med stark tillväxt som andra bygder får en utjämnande effekt inom föreningen som möjliggör byggande även utanför starka centrum. Detta skall givetvis ske inom rimliga ekonomisk grunder för att garantera kooperativets ekonomi. Den enskildes insats i en kooperativ hyresrätt är nominell. Innebörden blir att den som flyttar från sin hyresrätt återfår ett belopp som inte är inflationsskyddat, medan den som flyttar in skall erlägga en ekonomiskt relevant insats. Systemet bidrar till en lägre attraktivitet som knappast gagnar modellen varför en inflationssäkring av insatsbeloppet bör göras. Detta bör ges regeringen till känna. Kooperativ hyresrätt är ett framträdande alternativ för äldre som vill flytta från sin villa till en boendeform som kräver mindre arbete. Alltför ofta blir detta ointressant för dessa grupper då möjligheten att skjuta upp reavinstbeskattningen från den tidigare villan inte finns. Detta är det största hindret för den här boendemodellen. Då modellen är ett framträdande alternativ i nyproduktionen av bostäder utanför tillväxtcentrum är det viktigt att uppskovsavdrag medges när medlemsinsatsen för kooperativ hyresrätt erläggs. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Bo252 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samråd med idrottsrörelsen vid fastställandet av stadsplaner. Människors behov av fysisk aktivitet är väldokumenterat, liksom det faktum att många rör sig alldeles för lite. Övervikt, diabetes II (åldersdiabetes), benskörhet samt hjärt- och kärlsjukdomar är några av de hälsoproblem forskningen visat har ett klart samband med det tilltagande stillasittandet. Under det fysiska gjordes en stor satsning för att "sätta i rörelse". Det finns tecken, bl.a. statistisk från , på att befolkningen rör sig mer , säkert bl.a. beroende på att den fysiska aktiviteten som folkhälsofaktor kommit i fokus på ett helt annat sätt . Trots denna ökade medvetenhet finns det också motverkande faktorer. En sådan är tillgängligheten till idrottsanläggningar och andra aktivitetsytor. Internationell forskning visar att möjligheten att motionera i närmiljön är helt avgörande för människors benägenhet att vara fysiskt aktiva. Det gäller vuxna, och det gäller i än högre grad barn. Vi vet att förskolebarn inte gärna rör sig mer än från hemmet på egen hand. I åldern utökas radien, men fortfarande finns en gräns vid . Trots denna kunskap byggs det nya bostadsområden utan några som helst möjligheter till spontan fysisk aktivitet. När storstäder förtätas är det grönområden och, allt oftare, idrottsplatser eller fotbollsplaner som bebyggs. som vi vuxna suckar över spontanidrottens död tar vi bort förutsättningarna för denna spontanidrott. Detta trots att det i riksdagsbeslutet om en idrottspolitik för 2000-talet klart uttalades att "möjligheten till motion och idrott bör därför finnas där människor bor. Bostadsområdena bör innehålla grön- och aktivitetsytor och därigenom främja förutsättningar för goda levnadsvanor för de boende." har lanserat tanken på näridrottsplatser, små flexibla idrottsanläggningar i bostadsområdena, utan organiserad tävlings- och träningsverksamhet utan öppna för invånarnas spontana aktivitet. Byggandet av sådana anläggningar är främst en fråga för kommuner och byggbolag. öppnades den första pilotanläggningen i och intresset har vuxit över hela landet. Men fortfarande handlar det om enstaka platser. I (PBL) stipuleras att planläggningen ska ske så att den främjar en från allmän synpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Uppenbarligen räcker inte denna skrivning för att garantera boendemiljöer med plats för fysisk aktivitet. Därför bör PBL kompletteras med ett krav på samråd med idrottsrörelsen vid fastställandet av stadsplaner.
mot · GS02Bo253 · 2004-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av billiga och bra bostäder som alla har råd att bo i. " Jag vill inte vara mambo till jag fyller 30 och det är inte rimligt att jag som 13 åring ska behöva ställa mej i bostadskö". Så skriver en Ung i en motion till 2004. Att vara ung och inte ha ett ordnat boende är bland det värsta som finns. Att inte veta hur man ska bo och flytta mellan andrahandskontrakt skapar stress.Utan ordnat boende minskar viljan att flytta till en annan ort för att studera eller jobba. hämmar det samhällsutvecklingen. Då det på en del platser i landet inte längre finns kommunala bostadsköer blir det fastighetsägaren som helt bestämmer vem som skall få hyra lägenheten och till vilket pris. I ett sådant system blir det extra svårt för unga, låginkomsttagare, människor med utländsk bakgrund och andra diskriminerade grupper att överhuvudtaget få ett hyreskontrakt. Trenden är inte bara ett storstadsfenomen utan börjar också sprida sig utanför storstadsområderna. Regeringen har prioriterat insatser för att öka byggandet av mindre hyresrätter genom investeringsstöd och stimulanser, men detta räcker inte. Det finns fortfarande en stor ovilja mot att bygga hyresrätter. De ger inte de snabba pengar tillbaka som en byggmarknad kräver. För de flesta unga är inte köp av bostad något alternativ. Dels beroende av kostnaden men också av att arbetsmarknaden inte ger den säkerhet till långvarig anställning som ett köp av en bostad kräver. Regeringen beskriver i den ungdomspolitiska propositionen sina tankar om hyresgarantier och statliga lån för köp av bostad. Detta är vällovligt men grunden måste ändå vara att tillgången till fler mindre, bra hyresrätter som alla har råd att bo i måste öka. Samhället har ett ansvar för bostadsförsörjningen och bör också ha ett större inflytande över hyressättning, bostadsförmedling och att inte diskriminering sker. Detta går inte att överlämna helt åt marknaden. Detta bör därför vara frågor som ingår i regeringens fortsatta arbete för ungdomars och andra diskriminerade gruppers möjlighet till egen bostad.
mot · GS02Bo254 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra det möjligt att inrätta hästgårdar. Utredningen svensk hästpolitik (SOU 2000:109) tog på ett förtjänstfullt sätt upp den betydelse som hästen har även i vårt moderna samhälle. Det kan gälla sysselsättning, landsbygdens utveckling och även inom fritidspolitikens område. Oerhört många barn och ungdomar ägnar en stor del av sin fritid åt just hästar. Utredningen tog upp många angelägna frågor, såsom avel, uppfödning, etisk hästhållning och ridskolor. En fråga som behöver belysas ytterligare är behovet av så kallade hästgårdar i anslutning till bostadsområden. Dessa hästgårdar ska ha till syfte att finnas nära barns och ungdomars bostäder så att man kan ge fler av dem möjligheter att ägna sig åt ridning. Det är en angelägen rättvisefråga att ge tillfällen till att umgås med hästar även för barn vars föräldrar inte kan skjutsa till ridskolor på långt avstånd från bostaden. medger visserligen lagen hästhållning i närheten av bostadsområden. Vissa riktlinjer föreligger dock för det så kallade skyddsavstånd som är lämpligt bland annat med hänsyn till antal hästar, lukt, vindriktning, spridning av allergener. Bedömning sker från fall till fall. Just nu pågår en samlad översyn av plan- och bygglagsstiftningen. Det vore därför, ur rättvisesynpunkt, önskvärt att se över regelsystemet för att möta dagens ökade intresse för hästar bland unga och på så sätt underlätta etablering av hästgårdar i anslutning till alla typer av bostadsområden. En möjlig väg är att det görs plats för den här typen av djurhållning redan när kommunens översiktsplan fastställs.
mot · GS02Bo255 · 2004-09-24 00:00:00 — Översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn görs av gällande lagstiftning för bostadsanpassningsbidrag (1992:1574) inkluderande förändringar av . Samhällets målsättning är att alla människor, oavsett funktionshinder och så långt som möjligt, skall kunna delta i samhällets aktiviteter och bo i sin bostad. Det första bidraget för funktionshindrade personer infördes på försök 1959. har ett otal utredningar gjorts och beslut tagits beträffande bostadsanpassningsbidrag. Nuvarande lag är , vilken i vissa delar förändrades . Gemensamt för alla förändringar är att en generösare syn på bidragen ges. Detta återspeglas också i kommunernas kostnadsutveckling på området. Detta tillsammans med en allt äldre befolkning och ett allt äldre och mindre väl underhållet bostadsbestånd bidrar till kostnadsökningar. I tidigare lagstiftning på området har det funnits restriktioner beträffande standardhöjande åtgärder. Den restriktionen är borta i senaste lagstiftningen, vilket medför vissa problem och prioriteringar. utredning om underhållet i svenska bostäder talar sitt eget språk. Underhållet är rejält eftersatt vilket medför att mindre nogräknade hyresvärdar utnyttjar systemet med bostadsanpassningsbidrag i syfte att samhället skall betala delar av ett eftersatt underhåll. Normer för hur avgränsningar skall ske är luddiga och kräver rättsprövning för att finna klara riktlinjer. Det medför en ständig rättsprocess på området, vilket knappast gagnar den funktionshindrade. Ett inte ringa antal fall där egna hem fordrar utbyggnad i storleksordningen av den ursprungliga bostadsytan aktualiseras dessutom. Åtgärder av detta slag påverkar såväl den personliga förmögenheten för fastighetsägaren som återbruket av gjord investering vid t.ex. flytt inte finns. Kostnader med denna dignitet, med oklara riktlinjer, kan knappast stå i relation till lagstiftarens avsikt. Bostadsanpassningsbidrag är som namnet tydliggör ett bidrag. Ofta installeras hissar som nyttjas vilka borde kunna återanvändas inom systemet. Då de är bidrag är det inte möjligt för kommunen att återanvända hissen vid t.ex. förmånstagarens död. Detta bör förändras så att möjligheten att ge stöd utvidgas till fler personer. Bostadsanpassningsbidraget ges som bidrag efter prövning av kostnadsnivån från kommunens sida. En effektivare hantering av frågan är att åtgärden, i samband med ärendets bedömning, hanteras i enlighet med lagen om offentlig upphandling, vilket inte är brukligt i nuvarande system. Kostandsutvecklingen inom bostadsanpassningssektorn är stor i en situation då kommunernas ekonomi är ansträngd. Trots detta skall målet om att ge alla människor med funktionshinder en möjlighet till ett självständigt liv i ett eget boende uppfyllas. För att klara detta på ett bra sätt behöver förändringar göras i gällande lagstiftning så att en smidigare, och för de funktionshindrade mer positiv, hantering av dessa ärenden kan ske. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Bo256 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mobilmaster ej skall omfattas av ledningsrätten. Äganderätten är en grundläggande förutsättning för ett gott förvaltande av våra tillgångar. En tydlig och stark äganderätt är även en absolut nödvändighet för investeringsvilja och framtidssatsningar. Väldigt få människor har vilja och intresse av att investera när det är osäkert om man själv kommer att kunna skörda frukterna av insatt arbete och kapital. Ett av de senaste exemplen på oacceptabla intrång i äganderätten är att även för telekommunikation skall omfattas av ledningsrätten. Efter en lagändring är det möjligt att på en fastighet bygga en 3 G-mast utan markägarens medgivande. Det tidigare förhållandet där markägare och mobiloperatör slutit frivilliga avtal om mastens placering och ersättningsnivån till markägaren är givetvis att föredra ur ett äganderätts perspektiv. Alla vet ju dessutom att mobilmasterna inte behöver stå på linje, som andra ledningar, det finns betydligt större valmöjlighet vid placering av mobilmaster än vid byggnation av andra nät. I det fall operatör och markägare inte blir överens om ersättningen får operatören endera bättra sitt bud eller söka en annan placering för masten. Du har då som markägare möjlighet att avgöra om du vill bygga mobilmast eller använda din mark för andra ändamål. Vi anser att byggande av mobilmaster inte skall omfattas av ledningsrätten. Vad som ovan anförts om att mobilmaster ej skall omfattas av ledningsrätten bör ges regeringen till känna.