ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju340 · 2004-09-27 00:00:00 — Trots mångårigt arbete i och vissa gemensamma ståndpunkter verkar de europeiska regeringarna ha svårt att ta till sig kritik om brister och missförhållanden i behandlingen av fångar och häktade. rekommendation om fängelseregler har visserligen använts vid reformeringen av fängelseväsendet i t.ex. EU:s nya anslutningsländer, men dessa regler behöver dock moderniseras och uppgraderas. Behandlingen av fångar och häktade säger oss en hel del om ambitionsnivån i arbetet med att minska återfall i brott, vilket aldrig kan ske om inte förhållandena i anstalter och häkten präglas av både tydliga, fasta regler och en vilja att hjälpa den intagne att bryta ett kriminellt livsmönster. undandrar sig i dessa sammanhang inte kritik. kommissionär för mänskliga rättigheter, , levererade färsk kritik över situationen i vårt eget land. Kritiken gällde bl.a. häktestiden - att häktade personer kan vara inlåsta 23 av dygnets timmar samt att de till och från hålls isolerade utan någon tydligare motivering. Vidare betonas att besöksmöjligheterna är starkt begränsade samt att rastgårdarnas utformning saknar motstycke inom hela . Det framstår därför, med både nationellt och internationellt perspektiv, som angeläget att inom ramen för Europasamarbetet driver fram en konkret europeisk fängelsekonvention med klara miniminormer. antog en rekommendation om en sådan konvention. liberalerna menar att det är dags för en ny, modern europeisk fängelsekonvention. bör verka för att en sådan konvention tas fram . antog liberalerna ett omfattande rättspolitiskt program där vi slår fast en liberal rättspolitik som betonar kraftfulla åtgärder både mot brottsligheten och mot dess orsaker. liberalerna vill tydliggöra att med socialliberala utgångspunkter framstår värnet av rättssamhället som särskilt viktigt. Det är de mest utsatta människorna som drabbas hårdast när brottsligheten får breda ut sig. Det är också en kombination av effektiv brottsbekämpning, väl fungerande kriminalvård och undanröjande av sociala problem, som segregation och drogmissbruk, som är den långsiktigt bästa strategin att stärka rättssamhället.
mot · GS02Ju343 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade villkor för nämndemän. Nämndemän är en viktig del i det svenska rättsväsendet. Det har funnits flera problem med sammansättning och nyrekrytering av nämndemän. Dessa problem har till stor del sitt ursprung i de bristfälliga villkor som gäller. Förbättring av villkoren är ett av flera verktyg för att nå en positiv rekrytering. Många bra människor ur alla samhällsgrupper och med många värdefulla erfarenheter och kunskaper måste på olika sätt motiveras att medverka till ett högtstående rättsväsende. Därför är det viktigt att de allmänna villkoren och arvodet förbättras.
mot · GS02Ju344 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja ersättningen för nämndemän. Det svenska domstolsväsendet bygger till stor del på att vid domars avkunnande både juridiskt utbildade domare och lekmän fattar beslut om påföljder vid brott. Detta är en gammal svensk tradition. De så kallade allmänrepresentanterna skall komplettera den juridiska kunskapen. Detta system med nämndemän fungerar i utmärkt. Både nämndemän och jurister är överens om detta. har det dock blivit allt svårare att få människor att vilja åta sig detta viktiga uppdrag. Till detta finns flera orsaker. En orsak är att uppdraget tar . Ett mål kan ta i anspråk vad gäller förhandlingar till detta kommer därefter den tid det tar att förbereda sig för ett mål och tid för att komma fram till beslut. Det är för många människor inte lätt att vara borta från arbetet . En annan orsak kan vara arvodet. Arvodet som nämndeman betalas med är per dag. Det är inte många andra förtroendeuppdrag som betalas med så lågt arvode. Ansvaret i uppdraget som nämndeman är stort. Det har stor betydelse för det svenska rättsväsendet. Det förefaller då mycket underligt att staten värderar detta arbete så lågt. Till yttermera visso har arvodet dessutom varit . Frågan om ersättning till nämndemän behandlades av . uttalade då att ersättningen till nämndemän borde höjas.Trots detta löfte har det ännu inte skett, och enligt regeringens propositionslista till finns ingen proposition om denna fråga. Det är ett anmärkningsvärt beteende av regeringen. Regeringen borde se till att nämndemännens ersättning höjs. Det är att staten uppvärderar de för samhället så viktiga nämndemännen.
mot · GS02Ju345 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tingsrätterna i . har beslutat att reformeringen av tingsrättsorganisationen ska fortsätta stegvis region för region. Förändringarna bör dock inte, enligt uppfattning, omfatta alltför begränsade områden, då det kan leda till att en tingsrätt kort efter sammanslagningen blir föremål för en ny organisationsförändring. ansåg även att regeringen också i fortsättningen ska vara den som beslutar om indelning i domsagor. I är och två mindre tingsrätter, båda med speciella geografiska förhållanden. har ett 30-tal anställda, därav fyra domare. Förhållandena för tingsrätten i är mycket lika, om än med mindre tal. Om läggs ned och verksamheten flyttas till , är detta mycket olyckligt ur medborgarperspektiv. Ska man använda sig av allmänna kommunikationer från till exempel , från , behöver man anslå för att tala för sin sak. I en sammanslagning måste man således ta hänsyn till de geografiska förhållanden och befolkningsstrukturen. Detta tycker vi särskilt gäller för . Ett av de tyngsta argumenten för omorganisation av tingsrätter är ekonomin. Under en månad med hölls förhandlingar i under 19, många dagar med flera förhandlingar . Hade inte tingsrätten funnits i skulle 40 domare och 30 protokollförare behövt resa till . skulle kostnaden enbart för restiden bli . var 215 personer inblandade: parter, åtalade, advokater med flera. Endast advokaternas spilltid för resor skulle kosta för en månad. Till detta kommer alla andra extrakostnader. Domsagan omfattar kommun med ca 72 000 invånare, med och omkring 80 000 på en yta större än . Domsagans storlek och mängder mål torde innebära att kostnadsbesparingen med endast ett tingsställe i skulle bli mycket begränsad, om inte till och med dyrare. Största andelen mål i - och i resten av länet med - handlar om vardagsjuridik och avgörs bäst nära de direkt berörda. För tillgängligheten, ur medborgarperspektivet bör alltså tingsrätterna i och finnas kvar också . Ytterligare omständighet som talar för tingsrätten i Skellefteåär inskrivningsväsendet (IM), som sedan gammalt varit knutet till domstolarna. Ärendena vid IM gäller ägande och belåning av fast egendom, frågor av stor vikt för den enskilde och för omsättningen på kreditmarknaden. Verksamheten vid IM i , som startades , omfattar och . uppgick ärendemängden vid IM till 54 565. Administrationen är gemensam för tingsrätt och inskrivningsmyndighet, vilket är ekonomiskt rationellt och flexibelt. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att när det gäller reformeringen av tingsrättsorganisationen i måste hänsyn tas till de geografiska förhållandena och befolkningsstrukturen.
mot · GS02Ju346 · 2004-09-28 00:00:00 — Förbättrade ersättningar till nämndemän tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av nämndemännens ersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd reseersättning till nämndemännen. Från nämndemannaföreningar i och från många andra har det år påtalats de orimligt låga ersättningsnivåerna för nämndemän. Trots instämmanden från majoritetsföreträdare har åtgärderna lyst med sin frånvaro. Detta är oacceptabelt! För att behålla legitimiteten i vårt rättssystem är medverkan av lekmannanämndemän nödvändig. Bättre medborgarförankring av rättssystemet uppnås. Det har blivit svårare att rekrytera nämndemän, bland annat beroende på de låga ersättningarna. Samman-slagningar av tingsrätter har gjort att resorna för nämndemännen blivit långa och kostsamma. lade fram sitt betänkande "Framtidens nämndemän" (SOU 2002:61) omfattande bl.a. ersättning till nämndemännen. "Det viktigaste målet att sträva efter när det gäller utformningen av nämndemännens ersättningsvillkor bör vara att ingen skall förlora ekonomiskt på att vara nämndeman. Vid sidan härav bör nämndemännen för sin insats komma i åtnjutande av ett arvode som även täcker en del omkostnader som kan uppkomma i anledning av uppdraget. Kommittén föreslår att nämndemännens ersättning för inkomstförlust skall utges utöver arvode." Kommittén konstaterade även bl.a. att för statliga förtroendevalda gäller förordningen (1992:1299) innebärande att det finns 5 kategorier av ersättningsnivåer: Kategori A - regeringen beslutar i varje enskilt fall. Kategori B - till ledamöter och till ersättare. Kategori C - till ledamöter till ersättare. Kategori D - till ledamöter till ersättare. Kategori E - till ledamöter och ersättare. Beloppen avser ersättning per sammanträdesdag. Till detta kommer ersättning för förlorad inkomst. Nämndemännens ersättning har varit oförändrad och uppgår till per sammanträdesdag. Stora förändringar har skett under såväl i samhället i stort som specifikt inom domstolarna. Domstolarnas ekonomi medger numera att det oftast blir hela arbetsdagar för nämndemännen, med ibland 2-3 olika ordförande. Ytterst handlar det om vilken vikt samhället lägger på att vi ska kunna rekrytera nämndemän och att alla grupper i samhället ska vara representerade bland dem. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med förslag om ersättning till nämndemännen i form av grundarvode om per sammanträdesdag som ett första steg samt om att ersättning för förlorad arbetsinkomst införs. Jag anser vidare att regeringen bör återkomma till med förslag om höjd reseersättning för nämndemännen, så att den anpassas bättre till de fördyringar som bilägarna har drabbats av.
mot · GS02Ju347 · 2004-09-27 00:00:00 — Ekobrottslighet och grövre brottslighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot grövre brottslighet. Enligt en rapport från () hindrar juridiskt krångel, dubbelarbete och undermåliga spaningsregister arbetet med att bekämpa mc-gängs och ekonomiska brottslingars organiserade brottslighet. Analyser visar att våldsbrotten är organiserade, och uppgifter om att till exempel mc-gängen sluter fred innebär inte att parterna upphör att begå brott i organisationens namn utan också att dessa genom sin organisation aktivt stödjer annan brottslig verksamhet. De kriminella mc-gängen är mycket handfast organiserade med egna system för att skipa rättvisa. Bland annat kan nämnas att de förfogar över fonder för att bistå medlemmar som råkat illa ut eller frihetsberövats. Enligt EBM:s rapport kan man säga att organisationerna i denna mening fungerar som en förening för understöd eller som ett socialförsäkringsbolag. Polis och åklagares möjligheter att bekämpa denna form av organiserad brottslighet har i praktiken visat sig vara ytterst begränsade, även om dessa myndigheter givits betydligt bättre förutsättningar för att dela informationen mellan sig. i har utrett de allvarligaste våldsbrotten, och det operativa arbetet har skett i nära samarbete med i . Det kan också noteras att även om åklagarna har fått gehör för en mer omfattande tolkning av de så kallade medverkansreglerna, ligger svensk polis efter sina danska kolleger beträffande hjälpmedel och utredningsmetoder. I är till exempel inte buggning tillåten, och nuvarande regler för telefonavlyssning kan inte användas för att utreda ekonomisk brottslighet. EBM:s rapport, liksom andra utsagor från allmänhet och rättsvårdande myndigheter, ger belägg för att grövre brottslighet inte kan bekämpas med de medel och metoder som står till polis och åklagarmyndigheters förfogande. Endast i undantagsfall har man genom dessa metoder fått till stånd fällande domar. Det är uppenbart att nya och effektiva metoder, till exempel av den typ som med framgång har prövats i , bör få användas i . Mot bakgrund av de mycket alarmerande rapporter som flera rättsvårdande myndigheter redovisat vad gäller ökning och förgrovning av den ekonomiska brottsligheten bör åtgärder kunna vidtas för att motverka denna brottslighet.
mot · GS02Ju353 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd ersättning till nämndemännen. Nämndemännens roll i våra domstolar är en bärande del i vårt rättsväsende. Möjligheten att rekrytera nämndemän med kompetens och intresse är av yttersta betydelse för att arbetet i domstolarna skall kunna fungera på ett rättssäkert och tillfredsställande sätt. Villkoren för dagens nämndemän är samma som 1989 och har därmed inte följt den ekonomiska utveckling som samhället i övrigt gjort. Domstolarnas knappa ekonomi har också förändrat arbetssättet påtagligt mot fler heldagsförrättningar . Nämndemannakommittèn lade sitt betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:61 ) omfattande bl a ersättning till nämndemännen. Kommittén anförde: "Det viktigaste målet att sträva efter när det gäller utformningen av nämndemännens ersättningsvillkor bör vara att ingen skall förlora ekonomiskt på att vara nämndeman. Vid sidan härav bör nämndemännen för sin insats komma i åtnjutande av ett arvode som även täcker en del omkostnader som kan uppkomma i anledning av uppdraget." (s. 109) och vidare Kommittén föreslår att nämndemännens ersättning för inkomstförlust skall utges utöver arvode" (s. 112). Det finns skäl att se över nämndemännens ekonomiska villkor vid tjänstgöring i enlighet med förslag. Detta innebär ekonomiska konsekvenser för domstolarna som därför måste gottgöras för att domstolarnas arbete inte skall äventyras.
mot · GS02Ju355 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare resurser till i . Bristen på resurser till polisen är mycket oroande på många håll i landet. Allmänheten är djupt oroad av att så få brott upp. Enligt massmedierna avskrivs mer än häften av alla inbrott som anmälan görs. Arbetsbördan är så stor hos polisen att de oftast bara hinner ägna sig åt svåra brott. Ändåökar våldsbrotten i landet (misshandel, mord/dråp, våldtäkt, rån m.m.), vilket har fört med sig att många känner sig otrygga och rädda. I ökade antalet anmälda narkotikabrott från 1 298 till 1 389 2004. Även misshandel inomhus ökade från 856 till 957. Ökningen av misshandel utomhus var ännu större - från 852 till 970. Dessa höga siffror gäller som sagt inte för utan bara . framkom det i att mer än varannan kvinna var rädd att gå ut själv när det är mörkt. En undersökning visade att sex av tio kvinnor i undviker att gå ut ensamma och nätter för att de är rädda. Detta är mycket upprörande, eftersom det är en mänsklig rättighet att få vara ute. För tvåår sedan uppmanade PRO i sina medlemmar att bära larm. Enligt PRO har ett femtiotal pensionärer över huvud taget inte varit ute beroende på rädsla för överfall. P-hus och gångtunnlar är ofta otrevliga ställen som många pensionärer och kvinnor tvekar att använda . Många kommuner försöker arbeta med just trygghet och säkerhet. En del i arbetet är att lysa upp prång, så att ingen kan stå i mörkret och gömma sig. Att det finns så få poliser ute bidrar givetvis starkt till otryggheten. Medborgarna i har rätt att kräva att deras behov av trygghet tillgodoses. Målsättningen med brottsbekämpning måste vara att öka enskilda människors rättstrygghet, att bryta brottsutvecklingen och att förbättra uppklarningsprocenten. Alla medborgare måste få känna trygghet. Detta kan inte upprepas för ofta. Vi måste veta att om någon blir utsatt för brott skall vederbörande också kunna få hjälp av polisen. Enskilda poliser måste också känna att de har samhällets stöd och att samhället är berett att satsa nödvändiga medel för en effektiv brottsbekämpning. är det redan alltför många medborgare, liksom enskilda poliser, som tvivlar på polisens möjligheter att klara sina åtaganden. Denna utveckling måste brytas. För att rättstryggheten i landet i allmänhet och i i synnerhet skall kunna återställas krävs att polismyndigheten ges de resurser som är nödvändiga för att klara de uppgifter som ålagts den.
mot · GS02Ju356 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsprovokation. har det hänt att poliser anklagats för brottsprovokation. Det har även förekommit att polismän ställts inför rätta och dömts för dylika åtgärder. Med all modern teknisk utveckling ges tyvärr också brottsligheten nya möjligheter. Kriminaliteten internationaliseras alltmer. Inom brottsligheten utvecklas vad som kan betecknas som professionell skicklighet som på ett mycket allvarligt sätt försvårar utredning och bekämpning med traditionella polisiära metoder. Utvecklingen gör det nödvändigt att polisen ges möjlighet att kunna få använda sig av mer okonventionella metoder för att få avslöja grova brott. I vissa situationer kan sådana okonventionella metoder som betraktas som brottsprovokationer vara den enda möjligheten att komma åt dem som begår brott. Det bör ges möjligheter för polisen att i speciella situationer använda brottsprovokation. Sådana arbetsmetoder skall endast kunna användas under mycket god kontroll. Ett sätt att motverka riskerna för missbruk skulle kunna vara att samma typ av tillståndsgivning tillämpas som vid telefonavlyssning. Dessutom kan man införa en försöksperiod med möjlighet för polisen att avslöja brott via så kallad provokation.
mot · GS02Ju357 · 2004-09-30 00:00:00 — Säkerhetskostnader för judiska församlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa att de judiska institutionerna och den judiska livsstilen skyddas i . Hotbilden mot de judiska församlingarna i liksom i övriga har fått till följd att församlingarna fått budgetera en allt större del av sina ekonomiska resurser för säkerhetsarrangemang. Detta gäller såväl för tekniska installationer och underhåll av dessa som personalkostnader för att trygga församlingarnas säkerhet. Säkerhetsarrangemangen har gällt både för församlingarnas medlemmar och för judiska institutioner. har de judiska församlingarna i , , och erhållit statsmedel för dessa ändamål, dock endast för tekniska installationer. Säkerhetskostnaderna för de olika judiska församlingarna i , och uppgår för till . går av medlemsavgiften till säkerhetskostnader. Detta innebär att många för församlingen angelägna aktiviteter måste läggas åt sidan. har hotbilden mot den judiska befolkningen i ökat drastiskt, med hot mot och misshandel av enskilda judar samt hot, vandalisering och sabotage mot judiska institutioner och begravningsplatser i . Hotet kommer främst från grupper med anknytning till konflikten i men även från nazistiska grupperingar. Judarna i är en av fem godkända nationella minoriteter i , vilket innebär att man måste säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen. Det borde därför vara en självklarhet att staten bär den större delen av dessa säkerhetskostnader då det är statens uppgift att garantera säkerheten för sina medborgare. Det borde också vara statens uppgift att säkerställa att judiska institutioner, begravningsplatser m.m. skyddas mot skadegörelse. PA (- parlamentariker) hade ett antal uppmärksammade konferenser där man belyste den alarmerande hotbilden för den judiska befolkningen som den ökande antisemitismen innebär i . Alla medlemsnationerna (55 stycken) uppmanades att i alla avseenden minska och förhindra den ökande antisemitismen. Det är inte rimligt att den judiska delen av vår befolkning ensamma skall bära denna kostnad som den ökande antisemitismen innebär vad gäller våld och hot.
mot · GS02Ju358 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om preskriptionstid för mord. har flera fall visat på orimliga konsekvenser av preskriptionsregler för mord. Tekniska hjälpmedel i form av DNA och annan modern teknik borde vara till stor hjälp för att lösa även gamla brott. Forskningen har kommit långt. Med tanke på detta bör svensk lagstiftning inte ha kvar den rådande preskriptionstiden för mord. För andra brott skall preskriptionstiden finnas kvar, men inte för mord. Regeringen bör få i uppdrag att bereda ärendet och återkomma till med förslag till borttagande av preskriptionstiden vid mord.
mot · GS02Ju359 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheterna att införa jourdomstol för brott som begås av ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisaspiranter under sin utbildning handlägger förundersökningar om s.k. vardagsbrottslighet som begås av ungdomar. Dagens handläggningstider för brott är långa, speciellt för vardagsbrottslighet som begåtts av ungdomar. Både vittnen och åtalade har svårt att rekapitulera exakt händelseförlopp i rätten från händelser ett till . Detta är varken bra för rättssäkerheten eller den åklagade. Vittnen som skall peka ut en misstänkt ungdom kanhända tvekar på grund av att den misstänkte 18-20-åringen har både vuxit på längden och utvecklats i övrigt sedan brottet begicks. En ungdom som utför ett brott har en lång väntan på domstolsförhandling och kan inte gå vidare i sitt liv. Rättssäkerheten blir också urholkad genom de långa väntetiderna som i många fall också leder till att åklagaren avskriver ärendet. är överbelastad med utredningar och har inte de resurser som erfordras för att få fram snabba förundersökningar. Ett förslag är att i polisutbildningen lägga polisaspirantplaceringen runt om i landet , med fokus på att enbart handlägga och utföra förundersökning av enklare ungdomsbrott. Detta skulle få till följd att handläggningstiderna skulle minska avsevärt och ungdomar som utfört s.k. vardagsbrottslighet och blivit ertappade, dömdes omgående och fick sitt rättmätiga straff. kan detta vara ett sätt att få ungdomar som döms snabbare att inse vilken fel väg de är på och få dem att ändra inriktning bort från den kriminella banan.