ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ346 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vad gäller kraven på prövning av transportverksamheter. ges tillstånd till transporter som inte är optimala från miljö- och säkerhetssynpunkt. Ett exempel på detta är vissa transporter av flygbränsle. Miljödomstolen har behandlat ett förslag om att transportera flygbränslet via tankfartyg till och därefter på järnväg söderut genom , och till Brista i . Det skulle med andra ord bli en stor omväg genom hela . besked blev att enskilda järnvägstransporter inte kan prövas. Det är inte lämpligt att högoktanigt flygbränsle transporteras på i många fall enkelskroviga fartyg genom och vackra skärgårdar, längs både Gräsös och Väddös östsidor. På klippor kan man fortfarande finna en mängd oljefläckar från det finska tankfartyg som sjönk vid Grundkallens fyr under vårvintern. Det är definitivt onödigt och totalt olämpligt att transportera högoktanigt flygbränsle per järnväg i flera mil över tre känsliga vattentäkter inom , och kommuner och tvärs genom de centrala delarna av landets fjärde största stad. På en sträcka av flera mil sker transporten utmed Uppsalaåsen, som är dricksvattentäkt för större delen av befolkningen i regionen. Det finns ett intressant initiativ som tagits från om att tillförsäkras ett avtal till 2019 med Hamn som gör det möjligt att genom pipeline transportera flygbränsle från till . Det skulle ett såväl miljö- och energimässigt som samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt mycket bättre alternativ än att riskera människor, vattentäkter och skärgårdar. Med detta exempel som utgångspunkt är det befogat att revidera . Miljöverdomstolen bör ges möjlighet att pröva transportverksamheter som sådana, inte enbart infrastrukturen för dessa. Regeringen bör ge som tilläggsdirektiv till miljöbalkskommittén att särskilt belysa möjligheterna att införa krav på miljöprövning av transportverksamheter på befintlig infrastruktur.
mot · GS02MJ348 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över systemet med miljösanktionsavgifter där en konsekvensanalys enligt proportionalitetsprincipen är nödvändig. I samband med att bestämmelser infördes, infördes också ett nytt system för miljösanktionsavgifter. En miljösanktionsavgift är en administrativ sanktionsavgift som tas ut av verksamhetsutövare som gjort sig skyldig till någon överträdelse, även om överträdelsen inte skett avsiktligt eller av vårdslöshet. är skyldig att se till att denna avgift tas ut om överträdelse skett och avgiften tillfaller inte tillsynsmyndigheten utan går till staten. Relativt småöverträdelser, som underlåtenhet att i rätt tid lämna in miljörapporter, kan innebära stora negativa konsekvenser för små enskilda näringsidkare. Det är bra med ett sanktionssystem på miljöområdet, men det är viktigt att det är konsekvent och att sanktionen är proportionell i förhållande till överträdelsen.
mot · GS02MJ353 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny och bättre ursprungsmärkning av mat. En förbättrad ursprungsmärkning av svensk mat behövs som också talar om procentandelen av importerat proteinfoder. Det är viktigt att veta vad den mat som vi stoppar i oss innehåller och var den kommer ifrån. Sedan införandet av en ursprungsmärkning av mat genomförts har debatten upphört och det verkar som om alla låter sig nöja med det. Men märkningen av mat har fortfarande brister. Den svenska maten är inte alltid så svensk som det verkar. Av märkningen framgår t.ex. inte varifrån foder till djuren hämtas. Det kan ha betydelse både för köttkvalitet och för miljön i världen. Märkningen ska vara sådan att det framgår om jag genom att äta maten medverkar till att värna miljön eller inte. En stor del av det foder som svenska djur föds upp påär odlat i helt andra delar av världen, dessutom ofta på ett sätt som skadar miljön. Därför behövs en ny ursprungsmärkning, som bättre visar var mat och foder kommer från. Köper vi en bit skinka eller biff från ett svenskt djur så tänker vi oss kanske att djuret är resultatet av svensk produktion, men såär inte alltid fallet. Kraftfodret som djuret ätit kan mycket väl ha fått sitt proteininnehåll långväga ifrån - kanske från argentinska sojabönor, odlade på mark där tidigare Pampas brett ut sig. av proteinet i det kraftfoder svenska djur äter kommer från utlandet, ofta från andra sidan jorden, från odlingar som anlagts där artrika ekosystem skövlats. Det syns inte på biffpaketet med den svenska flaggan eller märkt med ursprung . Det bör synas. Konsumenten borde ges möjlighet att välja bort den typen av foderproduktion. Det öppnar för att både kunna välja mat med bra kvalitet och till att förbättra miljön. Undersökningar har visat att konsumenterna bryr sig och i stor utsträckning väljer miljömedvetet. Så länge inte en bättre ursprungsmärkning finns är det bara den ekologiska KRAV-märkningen av kött som garanterar att fodret odlats på ett sätt som inte skadar miljön. Det är i och för sig bra men inte tillräckligt. För att bli mera exakt i informationen om vad maten innehåller behövs det en ny ursprungsmärkning som också anger varifrån det foder kommer som djuren uppfötts på. Regeringen bör återkomma till med förslag som gör denna förbättrade märkning möjlig. Vad som ovan anförs om en ny ursprungsmärkning på mat som också anger procentandelen importerat proteinfoder bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02MJ356 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillstånd att skjuta säl som angriper fiskares redskap. Ovanstående rubrik kan verka vara onödig. Tyvärr är det inte fallet. För inte alltför länge sedan fördes en debatt om behovet av att skydda sälbeståndet i från utrotning. En åsikt som jag och många andra delade och som också blev verklighet. Detta skydd tillsammans med annan utveckling inom bland annat miljöområdet har gjort att sälbeståndet har ökat. Hur stort det är råder det delade meningar om men alla är eniga om att en ökning har skett. Att sälbeståndet har ökat har inte bara inneburit positiva saker. En negativ händelse är att sälarna har blivit ett stort problem för yrkesfiskarna då de konkurrerar om fångsten. Det gäller då inte i första hand den fisk som simmar fritt omkring i havet utan den som har fastnat i de fångstredskap som fiskaren har lagt ut. Alltför många sälar har lärt sig att det är lättare att ta den fisk som är fast i fångstredskap än att behöva jaga själv. Det innebär att fiskare får ta upp nät där sälarna har tagit fångsten och där i bästa fall enbart mindre delar är kvar av den fisk som suttit där. För att komma till rätta med detta problem är det nödvändigt att fiskarna får tillstånd att skydda sina redskap mot angrepp från sälarna. Det är då nödvändigt att tillstånd ges för att skjuta säl som vittjar fiskarnas redskap.
mot · GS02MJ362 · 2004-09-30 00:00:00 — Miljöklassning av drivmedel och bränslen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla systemet med miljöklassning av drivmedel och bränslen för att driva fram mindre miljöskadliga produkter. Systemet med miljöklassning av bensin och diesel har varit framgångsrikt när det gällt att introducera blyfri bensin och ren diesel av miljöklass 1. har regelverket för miljöklassningen dock inte drivit på utvecklingen utan snarare konserverat den och i viss mån till och med hindrat utvecklingen mot renare drivmedel. Både alkylatbensin och nya typer av dieseloljor har haft sådana problem. begärde att regeringen skulle låta se över miljöklassningen så att åtminstone renare alternativa drivmedel inte diskrimineras. Inga förslag har dock ännu presenterats. Miljöklassningen bör användas offensivt för att driva fram ännu renare kvaliteter av bensin och diesel, för att stimulera rena former av blandade drivmedel samt alternativa drivmedel. Nya miljöklasser kan tas fram med krav som är strängare än vad dagens producenter klarar av för att stimulera utvecklingen mot bättre miljöegenskaper. Producenterna kan sporras med lämpligt reducerade skattesatser som motsvarar de uppskattade miljöfördelarna med mindre miljöskadliga produkter. Oljeprodukter som bensin, diesel, eldningsolja och fotogen hör ju till de miljöfarliga produkter som vi använder i absolut störst volymer. Vi hanterar dem över hela landet och miljökonsekvenserna sprids diffust överallt. Systemet med miljöklassning bör också användas för att förbättra miljöegenskaperna hos eldningsoljor för uppvärmning och industri. Bränslen till fartyg och bränslen till flygplan skulle kunna förbättras på samma sätt. Dels kan vi nåännu lägre svavelhalter, dels kan sammansättningen påverkas i riktning mot lägre halter av miljöfarliga ämnen. Eftersom bränslen till flyg och sjöfart än så länge är skattebefriade kan en miljöklassning inte utnyttjas för skattedifferentiering. Däremot kan miljöklassning användas för att bestämma t ex landnings-, hamn- och farledsavgifter. Detta sker i viss mån redan för sjöfarten då en del lokala avgifter differentieras beroende på svavelhalten hos fartygens bränsle. En offensiv miljöklassning kan också få genomslag även om den inte är tvingande eller innebär differentiering av skatter eller avgifter. Bara det faktum att väl underbyggda miljökrav finns formulerade kan innebära att kunder och intressenter frivilligt använder dem för att ställa strängare krav på producenter och leverantörer. De kan också fungera som föregångare till framtida internationell lagstiftning.
mot · GS02MJ363 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka konkurrenskraften hos livsmedelsproduktionen och -industrin i och . Det svenska kostnadsläget, skattetrycket och företagsklimatet bidrar till att företag och hela näringar har flyttat och flyttar utomlands. Detta är en allvarlig utveckling och motverkas bäst genom en ny regering som med lust förbättrar förutsättningarna för företagandet genom skattesänkningar, mindre byråkrati, enklare regelverk osv. Livsmedelsproduktionen och livsmedelsindustrin är en urgammal basnäring som betyder mycket inte minst i med en betydande del av företag och sysselsättning. Den finns över hela länet och bidrar i hög grad till att stärka länets ekonomi och ekologi. Betydelsen för det öppna landskapet och för att sluta kretsloppen gör att det får betydligt djupare konsekvenser om också den svenska livsmedelsproduktionen börjar att "flytta utomlands". Tyvärr är det nu ett reellt hot. Vi bejakar utvecklingen mot friare handel och mindre regleringar på jordbruksområdet, vilket leder till dagens allt hårdare konkurrens. Det är i första hand upp till näringen att genom effektivitet, kostnadsjakt och bra produkter hävda sig på marknaden. Man arbetar intensivt med detta både i lantbruksföretagen och livsmedelsindustrin. Uppenbart är dock att dagens situation med pressad lönsamhet och en frikoppling av EU:s ersättningar från kravet på att producera kan göra att produktionen minskar relativt sett mer i än i övriga EU. Staten har här ett betydande ansvar för att ge näringen de bästa möjligheter att konkurrera på jämbördiga villkor med övriga EU-länder. Självfallet ska följa de regelverk inom EU som är uppställda för detta. Men inom de givna ramarna har valt att belasta jordbruket med tunga särskatter och uppträtt med passivitet vad gäller att utnyttja framförhandlade miljöersättningar. Därför måste livsmedelsproduktionens förutsättningar till jämbördiga konkurrensvillkor förbättras genom följande åtgärder, vilka är särskilt viktiga för ett tungt livsmedelslän som som också har mycket stora arealer betesmarker. Det behövs ett mycket bättre företagsklimat med sänkta skatter och avgifter samt enklare regelverk. Byråkrati, stelbenthet och kostnadspålagor måste minskas på alla områden, t ex vad gäller regelverk och tidsutdräkter. ska behålla höga miljö- och djurskyddskrav men måste driva på inom EU för samma regler för samtliga länder, och vi måste även kunna anpassa våra regelverk till vad konkurrenskraften tål. De särskatter som belastar jordbruket måste minskas mer än vad regeringen föreslår Trixandet med utgiftstaket som gör att isolerat avstår från att rekvirera jordbrukets ersättningar från förrän i efterskott måste upphöra. måste likt övriga länder fullt ut utnyttja EU:s miljöersättningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02MJ364 · 2004-09-27 00:00:00 — Ersättning till markägare för rovdjursintrång tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastställa principen om att den som åsamkar annan skada skall ersätta skadan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten ersätter de markägare som lidit ekonomisk skada på grund av en ökad rovdjursstam. En grundläggande princip i samhället är att den som vidtar åtgärder som direkt påverkar annan negativt också skall stå för kostnaden, eller den skada som annan part tillfogats. Detta bör ges regeringen till känna. Efter förslag till i propositionen "Sammanhållen rovdjurspolitik, 2000/01:57," fattade beslut om övergripande mål för en sammanhållen rovdjurspolitik. Beslutet innebar bland annat att miniminivåer fastställdes för olika rovdjursarter. Som exempel kan nämnas att i områden med en tätare älgstam bedömdes rovdjursarternas uttag motsvara . Under rovdjursstammens förökning betonas det att till dess att rovdjursstammen förökat sig så får vissa delar av landet bära en högre andel rovdjur. Följden har blivit att många marker utarmats på såväl älg som rådjur, de arter som av markägare genererar grunden för det ekonomiska uttaget av jaktarrende. Grunden för enskilda markägare att uppnå utkomst av sin mark har av beslut inskränkts så att de lider ekonomisk skada. I och har kravet från arrendatorer varit sådant att markägare fått ge stora eftergifter i gällande arrenden. Nivån på jaktarrenden baseras på såväl den yta jakten bedrivs på som tillgången på vilt. Införandet av rovdjur, vilka av hävd minimerats då de utgjort ett hot mot målet om biologisk mångfald, har radikalt gjort ett ingrepp i såväl fauna som ekonomi för markägare som ett fritidsintresse sargats. beslut utgör dock en viljeinriktning som bör accepteras av dem som inte lidit skada, vilket markägare otvivelaktigt gjort. Staten har därför ett ansvar att kompensera de markägare som drabbats i sin näringsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ365 · 2004-09-27 00:00:00 — Höjning av skrotningspremien för äldre personbilar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ny och känd teknik skall användas för att minska utsläppen av koloxid och kväveoxid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skrotningspremien höjs skyndsamt i syfte att uppnå målet om en trafiksäker och miljöanpassad personbilspark. Utsläpp från förbränningsmotorer måste minska. Insatser i syfte att såväl via ny teknik som känd teknik minska utsläppen måste prioriteras för att minska utsläppen av koloxid och kväveoxid. Detta bör ges regeringen till känna. I finns närmare 4,1 miljoner personbilar. av dessa är och en tredjedel av dessa saknar katalysator. Detta gör svensk bilpark till en av de äldsta i och därmed också en av de minst miljöanpassade. Skrotningen av bilar är närmare 250.000 medan tillskottet är omkring 260.000 bilar. Innebörden av detta visar att avvecklingen av bilar med gammal och dålig miljöteknik tar . Moderna bilar är utrustade med katalysatorer och har ofta en låg bensinförbrukning som trafiksäkerheten i dessa bilar förbättrats. Utbytestakten av den äldre bilparken bör därför stimuleras så att utsläpp och trafiksäkerhet förbättras. Exempel på incitament för att uppnå detta mål finns från såväl , som . En väg att gå för att uppnå det eftersträvade målet är att höja skrotningspremien på bilar . Detta bör skyndsamt ske och på sådant sätt och till sådan nivå att reella resultat kan uppnås. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02MJ370 · 2004-09-30 00:00:00 — För yrkande om detta hänvisas till motion om trafiksäkerhet (2004/05:T398). Som ett led i omställningen mot förnyelsebar energi har handel med elcertifikat införts. anser att certifikatshandeln ska utökas till att även gälla transportsidan. De erfarenheter som man har kunnat få av elcertifikaten ska man självklart dra lärdom av vid inrättandet av gröna bränslecertifikat. Genom att göra förnyelsebara bränslen certifikatsberättigade gynnas produktion och användning av dessa. Systemet med certifikat bygger på att producenten, distributören och även vissa storkonsumenter köper certifikat med en viss andel alternativa bränslen. Därigenom betalar de för en framtida ökad produktion av alternativa bränslen. 6.3Centerpartiets alternativ till regeringens "gröna skatteväxling" är berett att avsätta budgetmedel för att stimulera ett bränslebyte. Vi tror på stimulans av alternativen så att människor ges en möjlighet att välja ett miljövänligt bränsle. Med en ökad efterfrågan följer teknikutveckling och infrastruktur. Vi vill börja i rätt ända, och förutom de föreslagna regelförändringarna avsätter vi sammanlagt för skattelättnader, statliga stöd och forskning. I regeringens och samarbetspartiernas så kallade gröna skatteväxling höjer man skatten på bensin och diesel. Den låga priselasticiteten för bensin gör att man på kort sikt kan förväntas se en minskning av bensinförbrukningen med mellan 0,17 och som följd av den föreslagna skattehöjningen. Totalt sett innebär den marginellt minskade efterfrågan på bensin att förbrukning minskar med mellan 10 000 och . Detta ska jämföras med vad vår satsning på att stimulera alternativen ger. Exempelvis kommer ytterligare en etanolfabrik att ge etanol som kan ersätta bensin. Motsvarande siffror för diesel är, att av regeringens förslag kommer förbrukningen att minska med . Detta ska jämföras med låginblandning av RME , som innebär att över diesel byts ut mot ett alternativt bränsle. Det är alltså ingen överdrift att påstå att våra satsningar ger 10 gånger så stor miljönytta som regeringens "gröna skatteväxling". De satsningar som vi gör på alternativa bränslen skapar inte bara miljönytta utan även tillväxt i . När våra fordonsbränslen företrädesvis kommer att produceras i landet, kommer även arbetstillfällen att genereras, med stora möjligheter till miljöteknikexport. Vi kan återigen konstatera att miljö och tillväxt går hand i hand. En miljödriven tillväxt helt enkelt.
mot · GS02MJ374 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av våtmarksområden i län. Det behövs en rad insatser för att förbättra miljön i . Om insatserna ska bli framgångsrika krävs bland annat att samarbetar. Varje land runt måste ta sitt ansvar för att enskilt och i samverkan med övriga länder ge sitt bidrag till förbättringen av miljön. Vi vill i den här motionen peka på en angelägen åtgärd - etablering av fler våtmarksområden, så kallade dämmen. Våtmarksområdena har en viktig funktion för att hejda övergödningen. gjordes en stor satsning på våtmarksområden i . Ett liknande program bör nu igångsättas för kusten i län, inklusive . Länet och berörda kommuner har givetvis ett ansvar för att programmet kommer till stånd men det behövs även ett statligt engagemang.
mot · GS02MJ378 · 2004-09-27 00:00:00 — Professur till minne vid SLU i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en professur vid SLU i till minne av , med inriktning på innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet. Ny professur vid SLU i SLU har som sektorsuniversitet genom tiderna utvecklat ett starkt koncept med både tillämpad syntesforskning och mer disciplininriktad grundforskning. Samarbetet med lantbrukssektorn, myndigheter, regionala organ och samhälle är mycket väl utvecklat på huvudorten i . SLU:s lokalisering på fyra huvudorter ger stora möjligheter att skapa olika nätverk till gagn för forskning, utbildning och samverkansuppgiften som stödjer både regional och nationell utveckling. som en av SLU:s huvudorter har omvittnat god närkontakt med lantbruk, djurhållning i olika former samt med livsmedelsindustrin. I är den svenska djurhållningen som mest intensiv och omfattande och starkt diversifierad. finns här en framstående växtodling, stora delar av svensk livsmedelsindustri med slakterier, förädlingsföretag, avels-, semin- och djurhälsoorganisationer, flera stora trav- och ridanläggningar, m.m. En av lantbrukets starka förebilder var , en av de större jordbruksreformatörerna i . På sin gård Degerberg på Kålland utanför startade han första hälft flera lantbruksutbildningar som var de första i . Han introducerade bl.a. täckdikningen i landet och fortfarande finns fungerande täckdikning på Degerberg som utfördes på Nonnens tid. För att fortsätta den dynamiska kraft som denne man hade och anpassa denna efter dagens förhållande föreslår vi att en professur inrättas på SLU i . Detta ger fortsatta förutsättningar för sektorsforskning, underlag för yrkesutbildningar och för en aktiv roll i dialogen med lantbrukssektorn. En förstärkning av basresurserna för sektorsrollen vid SLU i kommer dessutom att öka utvecklingspotentialen och ytterligare stimulera samarbetet inom det västsvenska universitets- och högskolesamarbetet (VUS). Vårt förslag är därför att inrätta en professur till Nonnens minne med inriktning på innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Tjänsten skulle ligga på 4 plus och innefatta innovationer tidigt i värdekedjan från fält till biotekniksprodukter. Bakgrunden som förstärks genom de senaste förändringarna på jordbrukspolitiken är behovet av effektiv markanvändning. Det är resursslöseri att inte använda den areal som finns öppen för odling efter generationers arbete och som ligger tillgänglig för samhällets nytta. Spannmålsodling till alternativ användning skulle exempelvis vara ett exempel på utmaningar för nytänkande.
mot · GS02MJ379 · 2004-09-30 00:00:00 — Eldrimner nationellt resurscentrum för livsmedelsförädling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fast årligt stöd till Eldrimner, resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling. drivs projektet , resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling, i Ås, beläget utanför i . Eldrimner är ett mål 1-projekt, som drivs av i i samarbete med . Syftet med projektet är att skapa en mötesplats för företagare inom småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling, ett centrum för tillämpad kunskap som hjälper igång och stödjer företagare inom denna bransch. Eldrimner arbetar genom rådgivning, utvecklingsarbeten, utbildning, informationsutbyte och studieresor mellan företagare i hela . Erfarenheterna är mycket goda. Eldrimner har varit, och är, ett värdefullt stöd för många företag inom småskalig livsmedelsförädling. Verksamheten har främst bedrivits inom , men intresset för Eldrimners verksamhet ökar i hela landet. Ambitionen är därför att utveckla Eldrimner till ett nationellt resurscentrum för småskalig, hantverksmässig livsmedelsförädling. Att utveckla den småskaliga livsmedelsproduktionen är viktigt för att stärka och differentiera jordbruket. Nya affärsidéer kan tas till vara och göras lönsamma. Genom att ta fram egna, genuina produkter med stark identitet kan de småskaliga producenterna nå nya konsumentgrupper. Det är viktigt att Eldrimner får möjlighet att arbeta långsiktigt med att stödja utvecklingen av den småskaliga, hantverksmässiga livsmedelsförädlingen. Som nationellt resurscentrum kan Eldrimner stödja företagare inom denna näring i hela landet. Därför är det viktigt att Eldrimner får ett fast, årligt, statligt anslag.