ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02So355 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram en strategi och nationell handlingsplan för forskning, behandling och tillgänglighet, för att få ned dödstalen i bröstcancer till noll. 2004 kommer var tredje svensk att drabbas av cancer under sin livstid. Men till 2020 kommer den siffran att vara varannan svensk. Bröstcancer är den vanligaste dödsorsaken i åldrarna inom EU och den vanligaste cancerformen hos kvinnor. dör en kvinna i och en kvinna i av bröstcancer. En nationell handlingsplan är en nödvändighet för att hantera hälsoproblem i den här storleksordningen. Den bröstcancerresolution som antogs av uppmanar alla medlemsländer att följa att upprätta nationella cancerplaner. Resolutionen uppmanar medlemsländerna att förbättra samordningen av den nationella och den europeiska cancerforskningen. finansieras svensk cancerforskning till av insamlade medel. Ett sådant finansieringssätt är sårbart och försvårar samordning med andra länders forskning. Bröstcancer går inte att förebygga. Det säkraste sättet är tidig upptäckt och då går den också att bota helt. Därför ska mammografin erbjudas redan , så sker inte . finns 77 000 kvinnor i som har haft eller har bröstcancer. Det är ca 6 500 kvinnor som får diagnosen bröstcancer. Och dör 1 500. Det skulle behövas en nationell strategi för att få ner dessa siffror och målet måste vara att ingen ska behöva dö av bröstcancer. En femtedel av alla kvinnor som får bröstcancer drabbas av en särskilt aggressiv form av sjukdomen. Den debuterar ofta , sprids snabbare och innebär en avsevärt sämre prognos. Det går att testa vem som har denna formen av bröstcancer och det går att med rätt behandling halvera dödstalen. Men det är av alla med diagnosen bröstcancer som testas och det är stor skillnad på behandling beroende på var du bor. Vissa landsting överväger t o m att ta bort eller drastiskt minska mammografin, som är det enklaste sättet att snabbt hitta förekomst av bröstcancer, detta som det är såmånga som inte får den behandling de behöver. De kvinnor som får diagnosen bröstcancer måste få ett bra och snabbt omhändertagande. Det ska vara korta väntetider, utbyggd mammografi i hela landet, särskilda bröstmottagningar med kompetent personal och en ökad satsning på forskning. Bröstcancer är en vanlig sjukdom, det är kvinnorna som berörs direkt men hela familjers existens rubbas varje gång en kvinna får diagnosen bröstcancer. Därför är det av största vikt att ta fram en strategi och nationell handlingsplan för att få ner dödstalen i bröstcancer till noll. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02So356 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att narkotikalagstiftningen bör ses över för att kunna svara mot den snabba uppkomsten av nya narkotiska preparat. En 16-årig flicka dog i en lägenhet i . Hon dog av ett ämne som omvandlas till GHB i kroppen. Resultatet av den kemiska analysen vid statens rättsmedicinska avdelning visar att flickan hade ett högt värde av GHB i kroppen. Enligt rättsläkaren var det detta som orsakade hennes död. Polisen beslagtog en färglös vätska i lägenheten som analyserades och visade sig innehålla rester av butandiol. Butandiol är ett ämne som används bland annat inom industrin för rengöring och är inte klassat som narkotika. Om man däremot dricker det omvandlas det till GHB i kroppen. Butandiol är inte klassat som narkotika och därför finns nu ingen misstanke om brott som lyder under allmänt åtal. För polisen innebär butandiol ett problem, eftersom man måste bevisa att personerna har haft för avsikt att omvandla det till GHB för att det ska bli straffbart. Polisen rapporterar detta fall och alla andra liknande till , och till ett europeiskt institut i , men det blir en lång väntan på att exempelvis butandiol ska bli förbjudet. GHB blev narkotikaklassat 2000 och var det lagligt. Det är på ett omodernt och långsamt sätt som vi arbetar mot narkotika. Polisen ligger många steg efter för att inte lagstiftaren, riksdag, ger dem lagutrymme att agera på. För att vi inte ska ligga hopplöst efter dem som tjänar pengar på ungdomars vilsenhet och sökande måste ämnen med narkotiska effekter kriminaliseras inte hela receptet. För det finns en uppfinningsrikedom som gör att dagen efter ett ämne blir lagfört kommer en ny blandning som fungerar på ungefär samma sätt, helt lagligt. Uppräkningen av vad som skall anses som narkotika enligt narkotikastrafflagen sker i en regeringsförordning, där varje preparat som utanför sjukvårdens ramar är otillåtet nämns vid namn. Regeringen står just nu pååskådarplats och gör ingenting. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett lagförslag där ämnen med narkotiska effekter kriminaliseras. Därför bör narkotikastrafflagen ses över i syfte att kunna svara mot den snabba uppkomsten av nya narkotiska preparat. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02So360 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en merkostnadsersättning i form av ett kontant ersättningsstöd för glutenintoleranta införs. Celiaki är en kronisk sjukdom där den enda behandlingen är glutenfri kost. Gluten gör att luddet i tunntarmen försvinner och tarmen blir inflammerad. Som glutenintolerant kan man inte tillgodogöra sig näringen i maten om gluten ingår. Det innebär en ständig vaksamhet och kontroll av allt man äter, såsen på restaurangen eller vad det är i köttbullarna - in i minsta ingrediens. Att vara glutenintolerant är dyrt, priset på glutenfria ersättningsprodukter är fyra till fem gånger dyrare än vanlig mat. På är det t o m sju gånger så dyrt visar jämförelser som gjorts av . Glutenintoleranta har inga valmöjligheter, de måste sköta sig med speciell kost . Men ett stöd till denna grupp för merkostnaden för specialkost skulle vara en hjälp till självhjälp, så att glutenintoleranta har råd att hålla sig symptomfria. Det skulle fungera som ett förebyggande arbete, så att färre glutenintoleranta behöver söka sjukvård. Att merkostnaden skulle ersättas i form av ett kontant ersättningsstöd skulle innebära att glutenintoleranta skulle få möjlighet att ta del av ett större utbud än enbart det har. En översyn av gjordes på uppdrag av socialministern och presenterades . Utredaren förde fram ett reviderat förslag till kontant merkostnadsersättning till glutenintoleranta. Men ingenting har hänt. finns inget generellt stöd för merkostnaden, med undantag av vissa platser i landet och om man är . Det kan skilja på för en person att bo på rätt sida en landstingsgräns. Men att vara glutenintolerant kostar hela livet och var du än bor. Därför bör en merkostnadsersättning införas och då i form av ett kontant ersättningsstöd. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02So361 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskapen om organdonationer bör höjas på de sjukhus som har rätt att utföra transplantationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga regler för ersättningen till levande för deras utlägg. är sämst i Europaklassen när det gäller att donera organ. En anledning är att antalet allvarliga skallskador vid trafikolyckor har minskat. En annan är att sjukvården lyckas rädda fler personer med hjärnblödningar och svåra skallskador till livet. Båda sakerna måste givetvis ses som mycket positivt. Det som är viktigt för att fler av de 500 personerna som väntar på transplantation ska få hjälp är att fler anmäler sin inställning till att donera till de donatorsregister som administrerar. Kunskapen hos ansvarig personal på de sjukhus som har rätt att utföra transplantationer måste också höjas, både när det gäller att förbereda donationer och att ge information till de avlidnas anhöriga. Detta bör ges regeringen tillkänna. Vissa donationer kan göras och görs av levande , det handlar då främst om njure, lever, blod och benmärg. Ungefär en fjärdedel av alla njurdonationer har gjorts av levande . Viljan att donera bland dessa är mycket stor, det är ytterst få som ångrar sig. Men det är inte helt riskfritt utan det är stora kirurgiska ingrepp som tar tid på operationsbordet och som tar tid att återhämta sig från. De som ställer upp för en medmänniska på detta sätt gör det inte för pengarna, men det är ändå rimligt att de får ersättning fullt ut för de utlägg som de har, utan den mödosamma procedur som det är . Det bör arbetas fram tydliga regler om full kostnadsersättning och vem som ansvarar för utbetalningarna. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02So362 · 2004-09-29 00:00:00 — Barn i familjer med missbruk tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barn i familjer med missbruk. Det finns omkring 200 000 barn som växer upp i familjer med missbruk. Ungefär 400 000 personer är alkoholberoende i och många av dessa är föräldrar. Barn till missbrukare blir i stor utsträckning föräldrar till sina egna föräldrar. Barnen får sällan vara de barn de är och bär ofta känslor av skam och skuld. Missbruket hålls hemligt och för att vara lojala med sina föräldrar berättar de inget om sin situation. Många får problem senare i livet, exempelvis eget missbruk. Barnen måste därför få stöd i ett tidigt skede för att förebygga framtida missbruk och problem. Skolan måste ha kunskap om barn till missbrukare och kunna erbjuda stöd. Stödgrupper där barnen kan bearbeta sina upplevelser och känslor måste finnas. Alla kommuner bör åläggas att ha stödgrupper för barn med missbrukande föräldrar; det skulle innebära att barnen ser att de är inte ensamma med problemen.
mot · GS02So363 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett utvecklat tandvårdsstöd. Tandvårdsreformen trädde i kraft . Det reformerade tandvårdsstödet är uppdelat i två delar, dels tandvård som administreras av försäkringskassorna (tandvårdsförsäkringen), dels tandvård som administreras av landstingen (s.k. landstingsvård). Vidare innebar reformen att prissättningen blev fri, etableringskontrollen upphörde, garantireglerna för omgöring av protetiska arbeten ändrades och möjligheten att erbjuda abonnemangstandvård infördes. Reformeringen av tandvårdsstödet har i allt väsentligt varit lyckosam. Den negativa tandhälsotrenden har brutits, och de allra flesta aktörerna inom tandvårdsområdet förefaller anse att principerna i stödet är bra. kunde i rapporten "Tandvårdsstödet. Utvärdering av det reformerade tandvårdsstödet 1999, " konstatera att av den vuxna befolkningen uppger att de inte har råd att besöka tandläkaren även om de skulle behöva det. En stor andel övriga anser även att tandvårdskostnaden är en mycket stor belastning på familjeekonomin. De förbättringar som genomfördes inom begränsade delar av tandvårdsförsäkringen var bra. Det långsiktiga målet måste dock vara att även tandvården innefattas i sjukvårdens avgiftssystem och jämställs med annan hälso- och sjukvård.
mot · GS02So364 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en europeisk vårdgaranti. Europeisk vårdgaranti - total valfrihet i hela EU Ingenting är mer kännetecknande för EU än den fria rörligheten. Ingenting är heller bättre. Fri rörlighet för människor, varor och tjänster utgör fundamentet. Det är detta som är det fina med EU. Från sjukvårdens horisont är unionen i stort outnyttjad. I finns ännu inte någon fri rörlighet för patienter. Det är både trist och onödigt. som litet land kommer aldrig att kunna vara ledande inom EU i alla medicinska specialiteter, men väl några. Patientunderlaget räcker helt enkelt inte till. Vi kan för den skull inte förvägra människor vård av bästa klass - av bästa Europaklass. Det kan endast ske genom att vi öppnar sjukvården inom hela unionen. En europeisk vårdgaranti - med patientens valfrihet i fokus Många av oss har i och för sig haft ett s.k. E 111-intyg från den svenska i samband t.ex. med semesterresor. Dessa intyg ger oss en rätt till sjukvård på i huvudsak samma villkor och till samma avgift som vistelselandets egna medborgare. En viktig begränsning ligger dock i att E 111-intyget bara gäller för akut sjukvård. Jag vill utsträcka möjligheterna för de europeiska patienterna. Det första steget jag vill ta inom sjukvården är att ge varje svensk och alla andra EU-medborgare en europeisk vårdgaranti. Den havererade sjukvården - från kunde man läsa i om från . Då hade hon gått sjukskriven för sitt onda knä. Vårdkön i Västra var oändligt lång, och läkarna var förbjudna att remittera henne till en fristående knäspecialist i EU som skulle kunna operera henne . I stället tvingades hon vanka fram vecka ut och vecka in. "Jag är offer för en absurd sjukvårdspolitik", sade hon till tidningen. "Jag vill inget hellre än att börja jobba igen." Börja jobba fick hon inte, trots att operationen hos knäspecialisten endast skulle kosta , en i sammanhanget ringa kostnad. I stället betalade den offentliga sektorn för färdtjänst, kryckor och andra hjälpmedel för att mildra plågorna. Bara den samlade sjukpenningen uppgick då till , alltså mer än 13 gånger insatsen för en operation som skulle göra henne helt besvärsfri. Försvara rätten till EU-vård EG-rätten är som all annan lagstiftning en produkt av politiska beslut. Det finns gott om EU-parlamentariker som motsätter sig dessa patienträttigheter, precis som vi har sett svenska landstingspolitiker föredra vårdköer framför behandling utanför det egna . Jag vill utöka valfriheten i fråga om var den enskilde patienten kan söka vård. Jag kan inte förstå varför det skall vara svårare för landstingen att tillåta behandling utomlands än att, som i många borgerligt styrda landsting, tillåta den i grannlandstinget. Det innebär att patienter i - som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt där hemma - skall kunna erhålla nödvändig vård utomlands om inte klarar av att erbjuda den . Patientens rättighetskatalog bör därför utvidgas till att omfatta rätten att söka akut såväl som planerad vård inom valfritt EU-land - i form av en europeisk vårdgaranti.
mot · GS02So365 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en bred information om kostens betydelse för folkhälsan. befolkning drabbas alltmer av övervikt. Även barn och ungdomar blir fetare. Enligt en rapport från framgår att var femte 18-åring är överviktig. Enligt statistik från tre årskullar mönstrande unga män lägger varje årskull på sig några hekton. Hela gruppen 18-åringar närmar sig efterhand gränsen för övervikt. Den överviktiga befolkningen i har ökat . Riskerna att drabbas av sjukdom, som t ex diabetes, vid övervikt är väl kända. Detta drabbar samhället med ökade kostnader för sjukskrivningar och behandlingar. Ökade läkemedelskostnader blir ett allt större problem. Det finns bättre behandlingsmetoder än dyra mediciner. Genom ett lägre intag av fett och socker kombinerat med motion kan övervikt och sjukdom i många fall undvikas. Detta kräver goda kunskaper hos konsumenterna. Ett stort ansvar ligger också hos dem som producerar och marknadsför livsmedel. Även de som tillhandahåller luncher för många människor har ett stort ansvar. Även i ett så värdefullt mål som skollunchen har undersökningar visat att fettinnehållet ligger över den rekommenderade mängden. För att i detta avseende få en förbättrad folkhälsa krävs en bred kunskapsspridning till många grupper i samhället om vad god kostsammansättning är. En större medvetenhet är viktig både bland oss enskilda individer och bland dem som tillverkar och marknadsför livsmedel. Även inom sjukvården vore det värdefullt om kostrådgivning av läkare och dietister får ett större utrymme som alternativ till medicinering både i förebyggande syfte och när följdsjukdomar redan uppkommit. Genom bättre information och medvetenhet kan det ökande problemet med övervikt minskas utan att det positiva kring måltiderna försvinner. Att samlas tillsammans runt ett dukat bord ger en värdefull gemenskap som inte ska gå förlorad för att fler blir medvetna om kostens roll för hälsan. För att sprida bättre kunskaper krävs aktiviteter på många fronter. Information och utbildning måste börja redan i skolan vilket innebär att hem- och konsumentkunskapsämnet behöver uppvärderas. Hemkunskapslärarna har en självklar roll i att skapa goda matvanor och att lära eleverna att ifrågasätta och stå emot reklambudskap.
mot · GS02So366 · 2004-09-28 00:00:00 — Rådgivning och stöd vid ofrivillig barnlöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd och rådgivning för ofrivilligt barnlösa. En halv miljon svenskar, mellan av alla par i fertil ålder, lider av ofrivillig barnlöshet. Infertilitet påverkar drastiskt individens bild av sig själv. Att inte kunna få barn, oförmåga till reproduktion, utlöser ofta en existentiell sorg och kris. Utsikten att leva barnlös är något fullständigt otänkbart för många människor. Den som drabbas av ofrivillig barnlöshet har tre utvägar: Att söka medicinsk hjälp och behandling. Att ansöka om att få adoptera ett barn. Att leva barnlös. Inte något av alternativen är ett självklart eller enkelt val för någon. Även om den medicinska tekniken och utvecklingen innebär att allt fler kan få hjälp vid infertilitet, så innebär utredningar, undersökningar och behandlingar oftast en psykisk press. Den personliga integriteten utsätts för fysiskt och psykiskt intrång. Väljer man att genomgå en adoptionsutredning måste man släppa in utomstående i sitt liv som granskar relationer, värderingar och motiv. Det tredje alternativet, att leva barnlös, kan vara svårt av både sociala och personliga skäl. Det sociala trycket är ofta stort och ger ett utanförskap. Människor som är ofrivilligt barnlösa och står inför de tillgängliga alternativen bör erbjudas tillgång till en oberoende, fristående information och rådgivning. De måste få möjlighet till stöd i sorgearbetet för att på bästa sätt kunna fatta avgörande beslut om hur de vill gå vidare. I en oberoende rådgivning ryms också stöd och hjälp till dem som tvekar, är osäkra eller har orealistiska förväntningar. Det kan då handla om att inte gå in i eller till sista möjlighet fullfölja en påfrestande, utdragen eller kostsam behandling. Eller det kan handla om att avstå adoptionsutredning om önskan om adoptivbarn är orealistisk. Hälso- och sjukvårdslagen anger att alla har rätt till vård/behandling oavsett vilket landsting man bor i. Utvecklingen visar att behandlingen av infertilitet varierar starkt mellan olika landsting. Utöver den rent medicinska behandlingen finns oftast ingen helhetssyn för en kontinuerlig eller strukturerad rådgivning. De resurser och den kompetens som finns i form av sjukhuskuratorer och familjerådgivare bör erbjudas ofrivilligt barnlösa innan de går in i en medicinsk behandling, ansöker om adoption eller bestämmer sig för att avstå från de alternativen.
mot · GS02So367 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande arbete mot sexuellt överförbara sjukdomar. Kondomanvändandet minskar bland ungdomar. Oskyddade och ofta tillfälliga sexuella kontakter har medfört att antalet anmälda nysmittade klamydiafall ökat dramatiskt . I vårt land finns såväl kunskap som erfarenhet av arbete med att förebygga spridning av sexuellt överförbara sjukdomar. Ungdomsmottagningarna genomförde en framgångsrik satsning för ökad kunskap om sexuellt överförbara sjukdomar och deras konsekvenser. Ett viktigt inslag i det förebyggande arbetet var attitydpåverkande för att främja kondomanvändandet. Insikten och medvetenheten om de sexuellt överförbara sjukdomarna, riskerna och framförallt hur spridning kan förhindras, måste öka både bland unga och vuxna. bör ges i uppdrag att utarbeta ett program för insatser på olika nivåer för att minska risken för spridning av de sexuellt överförbara sjukdomarna.
mot · GS02So369 · 2004-09-23 00:00:00 — Individuell bedömning av psykiskt sjuka tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftningen vid bedömning av psykiskt sjuka. utvärderingar och anhörigas upplevelser visar tydligt att den reform av psykvården som gjordes inte gett de positiva effekter som eftersträvades. Vissa hamnar utanför. Det är delvis en fråga om resurser som det ocksåär en fråga om lagstiftning och tillämpning av existerande regelverk. Lagstiftningen bygger på att den sjuke har sjukdomsinsikt och söker vård vid behov, vilket inte alltid fungerar. Den anhörige får uppleva hur myndigheterna i omsorg om den sjukes personliga integritet avstår från att ingripa med tvång så länge den sjuke mår någorlunda bra. Det är först när frånvaron av medicinering och annan behandling fått katastrofala följder, så att den sjuke blir farlig för sig själv eller omgivningen, som myndigheterna anser sig ha rätt att ingripa, men då blir integritetskränkningen desto större. kan tvångsvård utdömas , men sällan och sällan i sådana former att det får bestående resultat. Den individuella bedömningen av patienterna bör få större utrymme för att patienten ska få ett drägligt och tryggt liv. Därför bör lagstiftningen för bedömningen av psykiskt sjuka ses över, i syfte att ge större utrymme för individuell bedömning av patienten.
mot · GS02So370 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnmorskors möjlighet att utföra medicinska aborter. utfördes mer än hälften av alla aborter före graviditetsvecka 9 genom ett så kallat abortpiller. Det är enligt svensk lag endast läkare som får utföra en sådan medicinsk abort. Men dagens barnmorskor har en gedigen utbildning inom sitt område och det är dessa som har tät kontakt med patienten. Det bör därför vara möjligt att barnmorskor får en vidareutbildning så att de kan utföra dessa medicinska aborter. Det innebär att de ska kunna diagnostisera hur långt en graviditet fortskridit, besluta om aborten och genomföra densamma. Många barnmorskor är mycket kompetenta och handhar information och övrigt omhändertagande vid en medicinsk abort. Att låta intresserade barnmorskor få möjlighet till vidareutbildning är till gagn både för patienterna och för yrkets status och innehåll.