mot · GS02U231 · 2004-09-29 00:00:00 — 5Konflikten i och de palestinska områdena7 5.4Liberala utgångspunkter för en bestående fred9 6.2Situationen för mänskliga rättigheter och demokrati10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av EU:s Medelhavsdialog och MEDA-programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till Broader Middle East and Northern African Initiative. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om terrorattackerna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delaktighet i återuppbyggnaden av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk medverkan vid utbildning av irakiska soldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minoriteters situation i , d.v.s. den assyriansk/syrianska kristna gruppen samt den turkmeniska och kurdiska befolkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den demokratiska utvecklingen i stöds av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör stödja att en sannings- och kommer till stånd i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att konflikten i och de palestinska områdena löses med fredliga medel enligt folkrättens regler och att de relevanta FN-resolutionerna uppfylls och genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kampen mot terrorism alltid måste ske i enlighet med folkrätten och internationella konventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det palestinska ledarskapets skyldighet att bekämpa terrorism samt att svenskt bistånd till den palestinska myndigheten och till organisationer som kan kopplas till palestinsk terror tills vidare skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och EU:s roll som pådrivare i arbetet med den s.k. färdplanen för fred. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör utveckla en gemensam strategi för och de palestinska områdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen för mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omvärlden, inklusive EU, måste öka pressen på vad gäller utvecklingen av kärnenergiprogrammen samt att måste tillmötesgå kraven från . är bilden av mörk: en politiskt instabil och odemokratisk region, där de mänskliga rättigheterna systematiskt kränks. Regionen karaktäriseras av en snabbt växande befolkning och en för stora befolkningsgrupper mycket svår social situation med stor fattigdom och hög arbetslöshet. Regionen består av länder som alltmer har hamnat på efterkälken ekonomiskt, har dålig tillgång till sjukvård och utbildning, svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen och ingen eller föga delaktighet för invånarna i sina länders styre. Flertalet länder utövar ett omfattande förtryck mot kvinnor och våld mot de nationella minoriteterna. En fri och oberoende press existerar i de flesta fall inte. Sammantaget måste man konstatera att människors levnadsvillkor i regionen generellt är mycket svåra. I lever en halv miljard människor i diktaturstater. avbröts för att demokratifrågan blev alltför infekterad för att man ens skulle klara av att diskutera den. Förtryck, brist på mänskliga rättigheter och förföljelse av minoriteter är många människors vardag och dessvärre har det inte hänt så mycket i regionen underde . Enligt demokratitankesmedjan har egentligen inget hänt . Då fanns det två länder i regionen som betraktades som fria länder; och . är det bara som kanbetraktas som en demokrati enligt gängse kriterier. Vi måste en gång för alla erkänna sanningen om resten av regionens länder. företrädde aldrig folk. Han förtryckte och mördade sina landsmän. Mullorna i dagens förnekar sina landsmän rätten till fria val. De företräder inte iranierna - de företräder förtrycket. Det saudiarabiska kungahusets diktatur är inte heller ett uttryck för arabisk kultur och tradition, utan en symbol för maktfullkomlighet. präglar ett slags omvänd rasism många västerlänningars syn på . En del verkar tro att araber inte har samma krav på frihet som vi har i väst. Det är ett föraktfullt sätt att se på dessa länders befolkning. De människor som kämpar för frihet i vill inte ha några smulor från vårt bord. De vill ha samma tillgångtill friheter, rättigheter och skyldigheter. Det finns endast ett styrelsesätt som är värdigt fria medborgare, och det är demokrati. EU:s s.k. Medelhavsdialog har en viktig roll att spela i . Det är den enda politiska arena, undantaget FN, där och företrädare för arabstater möts på ministernivå. Inom dialogen ryms flera parlamentariska fora. För att utveckla partnerskapet mellan EU och EU:s Medelhavsländer skapade EU 1996 ett finansieringsprogram kallat MEDA.Programmet erbjuder tekniskt och finansiellt stöd för att främja ekonomiska och sociala reformer i . Omvandling av ekonomin och ökad frihandel är betydelsefulla delar av MEDA-programmet. Sammantaget är EU:s Medelhavsdialog och viktiga bidrag i kampen för fred och demokrati i . Samarbetet bör därför intensifieras. Programmet är värdefullt, men som alltid bör icke-humanitärt bistånds kopplas till krav på reformer, särskilt med avseende på mänskliga rättigheter och demokratiutveckling. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna utgör hörnstenarna i utrikespolitik. Ökad spridning av demokrati minskar grogrunden och riskerna för terrorism, krig och väpnade konflikter och leder därmed till ökad internationell säkerhet på lång sikt. Ambitionerna får inte begränsas till kortsiktig politisk stabilitet. och EU bör därför stödja initiativ för fred och demokrati i hela , det s.k. Broader Middle East and Northern African Initiative. Målet måste vara ett fritt, stabilt och demokratiskt , där respekten för mänskliga rättigheter sätts i främsta rummet. Att omvärlden stödjer den inhemska oppositionen i kampen mot regimernas förtryck och för demokratisk utveckling är också av stor vikt. I det hänseendet är regionens framtid i stort beroende av utvecklingen i tre regioner: , , och de palestinska områdena. inleddes och avslutades det USA-ledda kriget mot . Det ledde till att det irakiska folket befriades från skräckvälde och satte punkt av förtryck och förföljelse. Vägen till fred och frihet för det irakiska folket är kantad av terrordåd och övergrepp för dem som inte accepterar demokratin. Även om säkerhetsläget just , , är mycket problematiskt finns det hopp för framtid och det irakiska folkets rättigheter. Demokratiutvecklingen har bara börjat och måste fortsätta. När grova kränkningar av mänskliga rättigheter, etnisk rensning, förföljelse och massmord äger rum med hänvisning till att det rör sig om ett lands inre angelägenhet är det inte längre möjligt för omvärlden att inta enpassiv hållning. Det är en utmaning att hitta former och kriterier i internationell rätt som ger möjligheter att agera även vid grova kränkningar av mänskliga rättigheter vid inomstatliga konflikter. Mot bakgrund av de händelser som ledde fram till det militära angreppet på , är det av betydelse att FN:s roll i hanterandet av kriser av detta slag belyses. Detta är särskilt angeläget för att påskynda den nödvändiga diskussionen om behovet av en reformering av FN-systemet. och dess allieradevann kriget men inte freden. Säkerhetssituationen i är fortsatt mycket allvarlig. Väpnade terrorgrupper har trappat upp våldet och terrorn mot de USA-ledda koalitionsstyrkorna, liksom kidnappningar och riktade attacker mot civilpersoner. fördömer kraftigt dessa terrorattacker, det brutala våldet och kidnappningarna av civila i . Att återuppbyggnaden och demokratiseringen av blir framgångsrik är avgörande. FN måste ges en central roll i det arbetet. anser att även nu aktivt måste delta i återuppbyggnaden av . Det måste skapas stabilitet, så att demokratiseringsprocessen kan fortgå och framväxten av en demokratiskt vald irakisk ledning kan möjliggöras. Bara det demokratiska systemet kan tillförsäkra det irakiska folket grundläggande mänskliga rättigheter. Det ligger i irakiernas och i allasvårt intresse att våldet upphör. För att detta ska lyckas behöver irakierna och koalition stöd från omvärlden i form av uttalat stöd, bistånd och truppbidrag. Det är för länge sedan dags att lämna oenigheten om invasionens riktighet bakom oss för det irakiska folkets skull, i synnerhet med tanke på den resolution (resolution ), som säkerhetsrådet antog om interrimsregeringens maktövertagande och en tidtabell för genomförandet av demokratiska val. Resolutionen är angelägen. Att det internationella samfundet har enats kring en gemensam lösning för landet är en viktig signal till de olika milisgrupper i som försöker ta makten. I enlighet med resolutionen har lämnat över ansvaret för landets ledning till Ayad Allawis interrimsregering som styr , då val till en provisorisk skall hållas. Koalitionen har fortsatt ansvar för säkerheten i landet, på regeringens inbjudan, fram till slutet av 2005. fick i resolutionen igenom krav på ett sista datum för koalitionens truppnärvaro. Lyckligtvis blev det först om , det vill säga . Det är orimligt att begära att ett "nytt" land skall klara av att bygga upp en struktur kring rättsväsende, myndigheter, försvar och polis som skall fungera rättssäkert, även om det finns all anledning att kritisera för hur det har upprätthållit landets administration. Det formella upprättandet av suveränitet förblir meningslöst om inte irakierna själva förfogar över egna resurser så att de efterhand kan ta makten över landet och upprätthålla säkerhet. Ett land med en hotbild kommer att riskera ha ett annat lands armé inom sina gränser. anser att borde medverka i utbildningen av irakiska styrkor. har redan gjort en förtjänstfull insats genom att utbilda irakiska poliser i . FN-resolution visar vägen folkrättsligt, då den lyfter fram vikten av att omvärlden bidrar till utbildning av de irakiska säkerhetsstyrkorna, inklusive militär och innehåller en begäran för detta ändamål riktad till FN:s medlemsstater. har därefter bett omvärlden om hjälp med utbildning av soldater, en mycket angelägen uppgift där har all anledning att medverka. Trots att är en demokrati har vi kunnat se tortyrscener från . Det vore synnerligen allvarligt om det varit sanktionerat av den amerikanska administrationen. Tortyr är oacceptabelt var det än inträffar. Det går inte att verka för demokrati och mänskliga rättigheter i världen utan att leva efter dessa principer själv. Det lever ungefär 800 000 kristna i , vilket motsvarar av landets befolkning. Den största gruppen är syrianer/assyrier. Efter utbrott har många kristna i landet känt oro för våld och förföljelse från olika muslimska grupper. Enligt uppgifter från från , har 150 kristna familjer flytt från södra efter att ha utsatts för trakasserier och hot. genomfördes en noga planerad och samordnad terrorattack riktad mot kristna kyrkor i och . Elva människor dödades och ett femtiotal skadades. Genom att utföra detta attentat lyckades terroristerna inte bara med att splittra och störa den amerikanska militära närvaron utan attentatet har också lett till att den kristna minoriteten i med rätta känner sig än mer skyddslös och förföljd. Det är av stor vikt att regeringen inom världssamfundet, inklusive EU, bättre uppmärksammar den syriansk/assyriska kristna minoritetens situation i samt verkar för ökad trygghet och säkerhet för denna grupp. Kurder i olika delar av har varit utsatta för olika typer av förtryck. Det kurdiska folket är bosatt i , , och . I alla länder har kurder utsatts för brutalt och omänskligt förtryck. I bedrivs en assimileringspolitik gentemot kurder och i förnekas fortfarande den kurdiska identiteten. I lever kurder under strikt bevakning och förföljelsen har tilltagit. Vår oro gäller också turkmenernas situation. Det som skedde under styre i irakiska , tydligast manifesterat i ihjälgasningen av 5 000 kurder i Halabja, saknar sannolikt motstycke i det förtryck kurder har utsatts för i regionen. Det är av stor vikt att garanterar den kurdiska befolkningen dess medborgerliga rättigheter och stärker skyddet för gruppen som minoritet. Vidare förespråkar långtgående självstyre vad avser den kurdiska delen av , inom ramen för en irakisk federation. utsågs ett övergångsparlament, det s.k. nationella rådet, som ett första steg på vägen mot ett demokratiskt . Övergångsparlamentet består av 100 ledamöter vilka skall kontrollera och övervaka interimregeringens arbete. Nationella rådet har också möjlighet att lägga veto mot regeringsförslag. till en provisorisk skall hållas . Den viktigaste uppgiften för nationalförsamlingen blir att utarbeta en författning som skall godkännas av det irakiska folket i en folkomröstning som skall bana väg för allmänna val. En framgångsrik demokratiseringsprocess i är inte bara av stor betydelse för landet i sig och det irakiska folket, utan också för regionen i stort. Därför är det av yttersta vikt att den demokratiska utvecklingen i landet stöds av , EU, FN och resten av vår omvärld så att allmänna val kan hållas . Sannings- och försoningskommissionerna i och har förmått ta itu med en historia fylld med brott mot mänskliga rättigheter. Det har bidragit till att minska spänningar mellan brottsoffer och förövare och möjliggjort långsiktig fred, stabilitet och försoning istället för våld och hat. Dessa processer kan spela en viktig roll i läknings- och normaliseringsprocessen efter ett krig eller diktaturstyre. är också ett land som behöver handskas med historien och de många brutaliteter och brott mot mänskliga rättigheter som skett under . De 260 massgravar som hittats med kvarlevorna av uppskattningsvis 300 000 människor, vittnar om regimens otroliga grymhet. Det är av stor betydelse att en skapas i för att en gång för alla reda ut de brott mot de mänskliga rättigheterna som regimen och dess representanter varit inblandade i. bör stödja att en sådan kommission kommer till stånd. 5Konflikten i och de palestinska områdena då den brittiska kolonialmakten överlät Palestinafrågan på FN har läget i regionen varit mycket allvarligt. Den politiska processen har sedan den senaste intifadan utbröt stagnerat och läget i den aktuella konflikten underblåser andra konflikter i och i närliggande regioner. Konflikten måste lösas med fredliga medel. Det krävs ett tydligt stopp för all terrorism och för alla kränkningar av mänskliga rättigheter som systematiskt äger rum. När det gäller konflikten mellan och de palestinska områdena drabbas regionens invånare av övergrepp och förödmjukelser i strid med folkrättsliga principer. Dessa principer, som inkluderar respekten för mänskliga rättigheter, bör till sitt innehåll ses som bindande och vägledande, inte bara för utan för alla dem som har ansvar för säkerheten i de palestinska områdena, dvs ockupationsmakten, den palestinska myndigheten och i princip även andra reella maktutövande, av den palestinska myndigheten sanktionerade, grupper som Hamas och Islamiska . Bådaparter bör utan undantag följa folkrättens principer. Det finns bara ett land i som kan sägas försvara demokratiska värderingar och det är . Där existerar pressfrihet, yttrandefrihet, minoriteter respekteras och kvinnor har samma rättigheter som män samt det allra viktigaste: är det enda landet i regionen där det står medborgarna fritt att på demokratiskt vis välja vilka som ska styra deras land. I övriga delar av är detta en mycket avlägsen dröm. rätt att existera inom erkända och säkra gränser måste tydligt erkännas av alla parter, inklusive den palestinska sidan. befinner sig i en svår situation eftersom man både måste skydda sig mot terror och våld och förhandla med de parter som inte vill erkänna existens. Den terrorism som palestinska terroristgrupper som Hamas och Islamiska utövar måste upphöra och bekämpas. Det ansvaret vilar inte bara på , utan också på det palestinska ledarskapet som måste agera med kraft för att förhindra terrordåd samt avväpna terrorgrupperna. Terrorhandlingar kan aldrig accepteras. Det är av allra största vikt att respekterar de mänskliga rättigheterna i arbetet med att förhindra och bekämpa terrorismen. Användning av oproportionerligt våld i strid med den humanitära rätten kan aldrig godtas. För att en varaktig fred skall uppnås måste lämna de ockuperade områdena, bosättningspolitiken upphöra och de befintliga bosättningarna avvecklas fullt ut. menar att det är av största vikt att stödja de israeliska politiska krafter som är beredda att verka för en varaktig fred. Vad gäller den barriär som uppför menar att ökade krav fortsatt bör ställas på den israeliska regeringen att upphöra med byggandet av barriären där den uppförs på palestinskt område. bevekelsegrund för att uppföra barriären är det tilltagande våld som landet varit utsatt för sedan den senaste intifadans utbrott . Den palestinska befolkningen har i områdena och begränsat självstyre under en egen palestinsk myndighet. Självstyret är en frukt av 1990-talets fredsprocess mellan israeler och palestinier. Det var tänkt som första steget på vägen mot en palestinsk stat. vill betona att pale- stinierna har rätt att leva i en egen stat med erkända och säkra gränser. Den då pågående fredsprocessen avbröts av den palestinske presidenten . Därmed gick emot en stor del av den palestinska opinionen, där en majoritet vid det tillfället såg fram mot en lyckosam fredsprocess som skulle mynna ut i en lösning med två självständiga stater som kunde leva i fred med varandra. Det är vår åsikt att svenskt bistånd till den palestinska myndigheten och organisationer som kan kopplas till palestinsk terror tills vidare bör upphöra. menar att det är av största vikt att stödja de politiska krafter som på båda sidor är villiga att agera för fred. Stöd till frivilliga organisationer med inriktning pååteruppbyggnad av samhällsfunktioner bör vara en viktig del i utvecklingssamarbete med palestinierna. Vidare anser vi det vara av vikt att stödja FN, särskilt UNRWA, för palestinaflyktingar, då situationen för de palestinska flyktingarna är mycket allvarlig. På grund av centralism, korruption, och bristande insyn har den palestinska myndighetens institutioner försvagats . En växande kritik har riktats från omvärlden mot den palestinska myndighetens maktutövning. Kritiken gäller främst den verkställande maktens obehöriga påverkan på rättssystemet och tjänstetillsättningar på politiska grunder. Behovet att förbättra rättssäkerheten och stärka den institutionella kapaciteten är sålunda stort. 5.4Liberala utgångspunkter för en bestående fred Den havererade fredsprocessen gav näring åt krafter som motsatte sig en fredlig uppgörelse mellan och den palestinska myndigheten. Kaos och våld har präglat vardagen i området. Våldet har trappats upp från båda sidor och det palestinska självstyret beskurits. Det hopp om fred som förhandlingarna tände känns mycket avlägset. Det finns ett tydligt gap mellan de politiska krafterna i det palestinska politiska landskapet. Klyftan delar de aktörer som erkänner staten och som möjligt vill skapa en demokratisk palestinsk stat i fredlig samexistens med , från de grupper som vägrar acceptera rätt att existera inom erkända och säkra gränser. På samma sätt finns det i starka krafter som söker fred, medan andra politiska krafter inte alls vill ge upp vare sig land eller bosättningar. Senast har president beslutat att utrymma hela - ett beslut som lett till stark kritik från israeliska konservativa grupper. Även dessa interna israeliska motsättningar innebär anledning till oro. Regionens framtid hänger på att konflikten kan avslutas genom en fredlig, hållbar och rättvis lösning enligt folkrättens regler och att de relevanta FN-resolutionerna uppfylls och genomförs inom ramen för en tvåstatslösning. lades den s.k. färdplanen för fred fram, utarbetad av kvartetten , , och FN. Utgångspunkten för färdplanen har varit gränser, "gröna linjens gränser" och principen om land för fred. Planens huvudelement inbegriper ett slut på terrordåd och våld riktat mot , stopp för nya bosättningar samt upprättandet av en oberoende palestinsk stat. presenterades det s.k. Genèveinitiativet, vilket förhandlats fram av ledande palestinier och israeler. Till skillnad från tidigare fredsförslag innehåller detta initiativ även förslag till konkreta lösningar när det gäller den israeliska bosättningspolitiken, den palestinska flyktingfrågan, gränsdragningar och status. ser positivt på och stödjer initiativet och anser inte att det står i motsatsförhållande till färdplanen för fred. Läget ser fortsatt mörkt ut vad gäller framsteg enligt färdplanen. menar att måste driva på för att förmå kvartetten att öka sitt engagemang och för att förmå parterna att acceptera en ömsesidig vapenvila. menar även att EU bör föra en mer kraftfull politik i regionen och vara en drivande part i arbetet med färdplanen. och EU bör utarbeta en gemensam strategi och med gemensamma argument föra dialogen med och den palestinska myndigheten. Både Europeiska unionen och måste snabbt ta nya initiativ för att medverka till att våldet upphör, till att ett förtroende byggs upp och till att förhandlingarna mellan de båda parterna återupptas, på grundval av internationell rätt och de resolutioner som FN utfärdat i ämnet. På motsvarande sätt bör verka i denna riktning. stöder vidare kravet på internationell närvaro i regionen. Om det blir konsensus i världen kring en truppnärvaro i regionen bör också omvärlden vara redo att ställa upp och tillhandahålla en sådan lösning. Brotten mot mänskliga rättigheter i har allt sedan islamiska republiken bildades varit omfattande och grova. Den politiska utvecklingen utmärks av maktkampen mellan reformvänner och konservativa, vilken har tilltagit . Reformvännerna vill se en demokratisering och en öppning mot omvärlden, medan de konservativa vill att ska vara en sluten gudsstat. Dock står den verkliga kampen i inte mellan reformisterna och de konservativa, utan mellan mullorna och de 70 miljoner iranier som vill leva i ett fritt och demokratiskt samhälle. 6.2Situationen för mänskliga rättigheter och demokrati har den iranska regimen fördömts otaliga gånger av olika FN-organ för brott mot de mänskliga rättigheterna i . Människorättsorganisationer som och Human Rights Watch har kontinuerligt avgivit rapporter om den svåra situationen för mänskliga rättigheter i landet. Ett mycket stort antal oppositionella och regimkritiker sitter fängslade. Anklagelserna har ofta varit absurda och bisarra. Straffen för lindriga förseelser mot mullornas påbud har varit hårda och brutala. Kvinnor som brutit mot påbuden straffas särskilt hårt. Hela samhället präglas av diktaturens primitiva kvinnosyn och kvinnoförtryck. tillämpar dödsstraff i stor omfattning och politiskt motiverat våld riktat mot oliktänkande förekommer i hög grad. Således är brotten mot mänskliga rättigheter mycket omfattande och litet pekar på att någon förändring är i antågande. gick till parlamentsval. Det blev ett val som föregicks av att det konservativa så kallade underkände minst hälften av de reformvänliga kandidaterna och hindrade dessa att ställa upp i valet. På så vis beskar man också det iranska folkets rätt att rösta fritt. Därigenom har återigen visat sin ovilja att reformera det politiska styrelseskicket i landet. En demokratisk utveckling i verkar mer avlägsen . EU har mycket riktigt kallat valet för "en tillbakagång för demokratin" och uttryckt stor besvikelse över att ett stort antal kandidater hindrades från att delta. menar att det är av stor betydelse att det internationella samfundet, inklusive EU, stödjer de demokratiska krafter som verkar i som trycket på det politiska styret vad gäller förbättringar av situationen för mänskliga rättigheter måste intensifieras. inleddes förhandlingar mellan och om ett handels- och samarbetsavtal.