ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02xfp252- · 2004-10-04 00:00:00 — Barn som skickas till skolor utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhindra att barn skickas till vanvård utomlands. placeras ett antal svenska barn i skolor utomlands av olika skäl. Även om skolornas arbetssätt inte alltid följer den svenska läroplanen respekterar vi givetvis föräldrarnas val, när de till exempel vistas i ett annat land. har dock en ny typ av skolplaceringar i utlandet uppmärksammats. Svenska barn skickas tillbaka till föräldrarnas ursprungliga hemländer, som de i många fall flytt från. Särskilt har flera fall uppdagats, där föräldrarna skickat sina barn till koranskolor i . Skolorna använder sig förutom av religiöst förtryck av prygel, husarrest, indragning av matransoner som rutinmässiga bestraffningsmetoder. I vissa fall har till och med i hemkommunen finansierat resan utan någon kontroll av resans syfte. Ett exempel är dit flera svenska pojkar sänts. Förutom att skolan där kännetecknas av ovan nämnda metoder ligger den i ett krigshärjat område, som betraktas som så osäkert att avråder svenska medborgare från att resa dit. Om barnen dessutom saknar pass har de mycket stora svårigheter att få hjälp, även om de skulle lyckas att på egen hand ta sig till en ambassad. Ambassaden har inga befogenheter att hjälpa barnen tillbaka till . Handfallenheten hos myndigheter och regering när de konfronterats med dessa uppgifter har varit stor och total handlingsförlamning har rått. På många sätt är detta begripligt, eftersom problemet är nytt och delvis komplicerat. Vi accepterar ju utan tvekan att föräldrar sätter sina barn i t ex andra europeiska skolor, även om inte alla skulle klara en svensk skolverksinspektion. Men i extremfallen från handlar det om något annat. Det är fråga om ren vanvård av barn. gäller inte och kan inte gälla utomlands. Men det hindrar inte att lagstiftningen måste hitta vägar att ingripa, i värsta fall med tvångsåtgärder, om föräldrar boende i utsätter sina barn för vanvård som hade föranlett ingripande om det skett inom landets gränser. Regeringens handlingsförlamning måste nu brytas. Det behövs en snabb utredning om vilka befogenheter svenska myndigheter har över svenska föräldrar som skickar sina barn till vanvård i utlandet. På den utredningen måste nödvändiga förslag till lag- och förordningsändringar följa.
mot · GS02xfp523- · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda dubbla roller. verksamhet finns bland annat i och . Uppdraget för är enligt regleringsbrevet för inom verksamhetsområdet att verka för en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskeresurserna inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik och de av fastställda miljökvalitetsmålen så att, den biologiska mångfalden bevaras och återskapas ett livskraftigt ekologiskt hållbart och därmed miljöanpassat fiske kan utvecklas fisk av god kvalitet är tillgänglig för konsumenterna. Dessa mål delas under verksamhetsområdet upp i verksamhetsgren 1 - Fiskeresurser och verksamhetsgren 2 - Fiskenäringen. De mål som styr de två verksamhetsgrenarna står för olika perspektiv. Det kan leda till oklarheter i hur målen förhåller sig till varandra. Vidare kommer en fortsatt integrering av fiske- och miljöfrågorna, både inom ramen för dem av fastställda miljökvalitetsmålen och internationellt, att få effekter för verksamhetens omfattning, inriktning och dess arbetsformer. Sammantaget medför detta ett behov av en översyn av instruktion. Vårt förslag är att de två verksamhetsområdena bör delas upp för att tydliggöra de två områdenas roll. Vi föreslår att en utredning görs om framtida verksamhet och förslagsvis att verksamhetsgren Fiskenäring finns kvar under medan verksamhetsgren Fiskeresurser förs över till . Detta skulle förenkla och tydliggöra rollerna inom verket och effektivisera verksamheten
mot · GS02xfp665- · 2004-10-05 00:00:00 — Verkställ beslutet om att avskaffa reklamskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skynda på verkställandet av beslutet att avskaffa reklamskatten. Pressen bör ges de förutsättningar som krävs för att hävda sig och fullgöra sin uppgift i det demokratiska samhället. Annonsintäkterna är viktiga för varje dagstidning, främst för morgontidningarna men även för kvällspressen. Reklamskatten straffar de för upplysning och debatt viktigaste annonsbärarna. Direktreklam, TV och radio beskattas lindrigare för sina annonser än dagspressen. Att koppla samman presstödets och reklamskattens avskaffande är principiellt riktigt då reklamskattens införande motiverades med en koppling till presstödet. har beslutat att ett avskaffande bör ske och det bör nu verkställas omgående.
mot · GS02xfp915- · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Huvudstaledens roll i det statliga vägnätet. trafiksituation blir alltmer besvärande. Framkomligheten minskar och restiderna ökar. Förklaringen kan sökas dels i bristande planering och finansiering för ny infrastruktur, dels i att infrastrukturen inte på något sätt förstärkts i takt med den omfattande inflyttningen. Huvudstaleden ingår i den parlamentariska Stockholmsberedningens uppräkning av de mest angelägna investeringarna i regionens infrastruktur (bet. SOU 2002:11) och skulle lösa upp en av de värsta trafikpropparna i hela : den bristfälliga kopplingen mellan nordvästsektorn och . Leden skulle binda samman E4 vid och i via en lång tunnel under och en ny bro över . Huvudstaleden var planerad att byggas redan vid Essingeledens utbyggnad. Att förverkliga den skulle inte bara ge stora trafikmiljövinster för tiotusentals invånare i främst och utan också medföra en betydande kapacitetsökning för trafiken till och från norra . Huvudstaleden skulle alltså spela en central roll i den övergripande vägstrukturen för som helhet. Av detta skäl bör den framtida Huvudstaleden ingå i det statliga vägnätet och de statliga vägplanerna, och inte ses som en fråga där de berörda kommunerna får lösa finansieringen själva.
mot · GS02A272 · 2004-10-01 00:00:00 — Personligt biträde för synskadade i arbetssituationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ersättning till personligt biträde för synskadade i arbetssituationen. Många synskadade kan behöva ett personligt biträde i vissa arbetssituationer. Denna stödform är ett bra komplement eller i vissa fall ersättning för anpassningar som kanske är omöjliga eller mycket opraktiska. Den personliga hjälpen är smidig och flexibel. Den ersättning på 50 000 som arbetsgivaren kan erhålla har inte höjts . Det är därför rimligt att värdet återställs och motsvarar ungefär lika många timmars lön som när beloppet fastställdes. Därigenom underlättas synskadades tillträde till arbetsmarknaden och deras möjligheter att få arbeta vidare.
mot · GS02A278 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nuvarande regler om bisysslor för offentligt anställda bör skärpas genom obligatorisk anmälningsskyldighet till Justitiekanslern (). Många myndighetschefer, generaldirektörer och domare, har bisysslor vid sidan om sina ordinarie uppdrag. Misstanke om jäv kan därför uppstå hos allmänheten när personer i samhällets tjänst också har andra uppdrag som kan komma att påverka deras beslut. I proposition 2000/01:147 föreslogs att ordinarie domare, chefer för myndigheter som lyder under regeringen, på eget initiativ, skall anmäla till arbetsgivaren vilka bisysslor han/hon har. Denna frivillighet lever inte alla upp till. Flera domare inom 08-området har många sidouppdragstagare som konsumenterna är ganska ovetande om. Bisysslorna för myndighetspersoner tär på förtroendekapitalet och bör därför åtgärdas genom att de finns redovisade någonstans. Nuvarande frivillighet om deltagande i olämpliga sidouppdrag är inte tillfyllest. Anmälan om sidouppdrag bör ske obligatoriskt för att stärka förtroendet för de offentligt anställdas bisysslor. Anmälan om bisysslor kan även öppna för ökad konkurrens, mer mångfald och valfrihet till gagn för medborgaren. Justitiekanslern () bör därför ges i uppdrag att bedöma och registrera offentliganställdas samtliga bisysslor. På samma sätt som myndigheten (JK) skall pröva advokaträkningar överstigande ett visst belopp. Nuvarande regler för domare att frivilligt anmäla sina bisysslor till sin arbetsgivare i samma domstol för att bedöma lämplighetsfrågan är inte godtagbart. En anmälan till Justitiekanslern () är motiverad för att få en god insyn kring omfattningen av bisysslornas utbreddhet inom olika samhällsorgan. bör därför ge i uppdrag till regeringen att införa en obligatorisk anmälan av domarnas sidouppdrag till JK. Detta ges regeringen tillkänna.
mot · GS02A281 · 2004-10-02 00:00:00 — Höjd nivå för lönebidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av och sätt att förändra den högsta bidragsgrundande lönenivån för lönebidrag utan att förändra total kostnad i föreslagen budget. påtalade behovet av att öka utrymmet för att möjliggöra en ökning av lönebidragen. Särskilt nivån för högsta bidragsgrundande lönenivå har länge varit särskilt eftersatt. Som företrädare för ett parti som står bakom en budget där detta inte har hanterats på ett för denna grupp tillfredsställande sätt sååterstår att se framåt. Det har öppnats en möjlighet att på ett mindre bra, men dock acceptabelt, sätt hantera denna fråga. I väntan på att det totala budgetutrymmet kan tillåta en ökning av det totala anslaget för lönebidrag så har jag fått tydliga besked att nivån är viktigare för dessa grupper än antalet individer som totalt får tillgång till lönebidrag. Med den kunskapen ser jag det som fullt möjligt att genomföra en förändring av högsta nivån för bidragsgrund trots att det innebär att antalet personer som kommer i åtnjutande av lönebidrag minskar. Jag förstår att man från de berörda ser det som en viktig fråga. Regeringen bör därför ta initiativ till att justera upp högsta bidragsgrundande nivå och implementera den på ett sådant sätt att kostnaden ryms inom anslagna medel. Vi har fått önskemål om nivå för ny högsta grund men vill inte ange något förslag i motionen utan anser att det är en sak som måste diskuteras med berörda. Jag kan inte avgöra hur stor volympåverkan en viss nivåökning får.
mot · GS02A283 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . är en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och har en viktig roll i strävan att nå målet om full sysselsättning. I den utredning som har gjorts om var ett av förslagen att hitta fler aktörer på arbetsmarknaden för arbetshandikappade. Det är bra om fler aktörer engageras i arbetet att ge arbetshandikappade sysselsättning. Men alldeles oavsett om ansvaret läggs på eller någon annan måste det finnas en organisation som känner ett samlat ansvar för att alla som vill ha ett arbete också får det. Då kan inte den ekonomiska vinsten vara det primära målet. Vi vill i den här motionen ge ett exempel på uppgifter för . Regeringen bör pröva möjligheten att får ett ökat ansvar för de människor som fortfarande inte har något arbete. En möjlighet skulle kunna vara att de, inom ramen för aktivitetsgarantin, får anställning i . Detta är ett exempel på hur kan få en delvis annan inriktning. Det aktualiserar frågan om är ett bra namn på organisationen. Regeringen bör överväga om det inte är dags att hitta ett modernare namn på framtidens .
mot · GS02A287 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på utvärderingen av verksamhet. Institutet sägs ha till uppgift att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning. är statistikansvarig myndighet för den officiella lönestatistiken och skall bl.a. spegla de löneskillnader som kan bero på diskriminering på grund av kön. Inrättandet av () föregicks av en utredning, Medling och lönebildning (SOU 1998:141), som skapade stor debatt inte minst inom fackföreningsrörelsen. Protesterna var kraftiga mot de befogenheter som institutet skulle få, som exempelvis möjligheten att skjuta upp varslade stridsåtgärder och att i vissa fall tillgripa tvångsmedling och utse medlare utan parternas samtycke. Vidare fanns det en oro för att regler om samordning av avtalsförhandlingar, lönestatistik, svenska och internationella lönejämförelser m.m. skulle försvåra låglönesatsningar och förbättringar av förhållandena för utsatta grupper. Från arbetstagarhåll menade man att förslagen sammantaget riskerade att försvaga löntagarnas ställning. Sedan inrättandet har MI fått en del kritik. Exempelvis har , OFR (), , , m.fl. offentligt kritiserat lägga sig i frågor som arbetsmarknadens parter själva bör avgöra. Orsaken till kritiken är att MI reagerat negativt på att fack och arbetsgivare i avtal kommit överens om att vid behov tillsammans utse medlare i stället för att be MI utse dessa. Ett annat exempel är när MI försökte förmå parterna inom bankområdet att vänta med att sluta avtal till dess att industrin var klar med sina avtal. Skälet, enligt MI, var att industrin skulle ange nivån på löneökningarna. och har reagerat skarpt på detta. hävdar parternas rätt att förhandla fram ett avtal utifrån de förhållanden som råder inom bank- och finanssektorn. Vidare menar de att MI:s agerande kraftigt försvårat förbundets möjlighet att träffa avtal med bankarbetsgivarna. En enig TCO-styrelse uttalade att institutet missuppfattat sin roll och agerat orimligt. krävde dessutom en diskussion om industrins roll i avtalsförhandlingarna. Ett tredje exempel på kritik är MI:s beslut att på arbetsgivarens, , begäran skjuta på varslad stridsåtgärd från . Arbetstagarsidan upplevde sig överkörd och pekade bl.a. på det anmärkningsvärda i att MI sköt upp en konflikt i ett läge där medlarna bedömde att det fanns möjligheter att göra upp. Dessutom uppfattade de bud som medlarna lade i samband med uppskjutandet av stridsåtgärden "som ett rent arbetsgivarbud." verksamhet skall snart utvärderas. I den utvärderingen menar vi att det är arbetstagarperspektivet som skall utgöra utgångspunkten. Institutets påverkan på styrkeförhållanden på arbetsmarknaden bör studeras samt i vilken mån MI bidrar till en statlig lönepolitik och försvårar den fria förhandlingsrätten. Vidare bör vara eller inte vara prövas förutsättningslöst. I utvärderingsarbetet bör även parterna spela en aktiv roll. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02A292 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en under ansvarigt stadsråd som utreder problemen för drabbade arbetare på den nordiska arbetsmarknaden. Människor som arbetar i ett annat nordiskt land "faller ibland mellan stolarna" vad gäller regelverk för arbetslöshet och sjukförsäkringar. Detta har lett till att familjer mår dåligt, familjer har fått lämna sina hem och levnadsstandarden har sänkts till en oacceptabel nivå för arbetare som gjort sin plikt men som inte kan få ut sin rätt. Därför har jag både i och i riksdag hävdat behovet av en haverikommision för att utreda och hjälpa de drabbade personerna och deras familjer. Mitt förslag är därför att ge regeringen tillkänna behovet av en haverikommision som utreder fallgroparna i de nordiska regelverken samt hjälper de drabbade till rätt ersättning vid arbetslöshet och sjukdom inom den nordiska arbetsmarknaden. Den nordiska arbetsmarknaden bör vara öppen och problemfri p.g.a. närheten till varandras länder samt språklikheten.
mot · GS02A298 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen låter överväga en höjning av lönebidragstaket i enlighet med det i motionen anförda. Situationen på arbetsmarknaden kan sägas hårdna allt mer genom ständiga krav på effektivisering, rationalisering, högre tempo, ständiga förändringar osv. som bidrar till utslagningen från den ordinarie arbetsmarknaden för många människor i produktiv ålder. Det är viktigt att finna konstruktiva och långsiktiga vägar, som möjliggör för många att kunna återgå till det ordinarie arbetslivet. Det bör i sammanhanget påpekas att tanken med lönebidraget är att det skall trappas ner och att anställningen skall övergå i ett vanligt arbete utan stöd till arbetsgivaren. Att så ofta inte blir fallet handlar om attityden hos berörda arbetsgivare. Men lönebidraget kan ändå vara ett fruktbart sätt att bryta igenom fördomar mot arbetshandikappade. I detta sammanhang kan , liksom tidigare, den ideella sektorn spela en viktig roll för att ge människor med nedsatt arbetsförmåga meningsfull sysselsättning, som ett utvecklande och förtroendeskapande steg in på den ordinarie arbetsmarknaden, och göra ett värdefullt arbete för en ideell förenings verksamhet och medlemmar. Det finns i landet tusentals ideella föreningar, t.ex. idrotts- och kulturföreningar, som kan organisera viktiga verksamheter, där personer med nedsatt arbetsförmåga kan få verka i en social gemenskap. Möjligheten för ideella föreningar att ta lönebidragsanställningar har tyvärr försämrats . har drivit att det finns klara skäl för att höja lönebidragstaket. Det har nämligen legat fast på en nivå på /månad. Det har inneburit att föreningarna fått stå för en större del av lönen för de lönebidragsanställda, att de anställda känt sig tvingade att avstå från berättigade löneökningar eller att föreningar valt att helt avstå från att anställa personer med lönebidrag. En undersökning visar att det genomsnittliga lönebidraget uppgick till av lönesumman, för att ligga på . Idrottsrörelsen menar att ca 5 000 lönebidragsanställningar har försvunnit från deras verksamhet . arbetsmarknadsutskott har uppmärksammat problematiken och har budgetbetänkande bl.a. skrivit: "det är angeläget att regeringen och i positiv anda prövar möjligheterna att höja lönebidragstaket. Enligt utskottet är det rimligt att frigöra ekonomiskt utrymme för denna reform." Trots detta har ingenting hänt i frågan. Bidragstaket kvarstår på samma nivå som tidigare och problemen ökar i takt med faktiska löneökningar, som gör att allt fler föreningar får problem att kunna ta sitt ansvar socialt och arbetsmarknadspolitiskt för personer med nedsatt arbetsförmåga. bör därför ge regeringen i uppdrag att överväga en höjning av lönebidragstaket.
mot · GS02A3 · 2004-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:22 Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanhållen diskrimineringslagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ombudsmannen mot diskriminering. Vi finner ingen anledning att invända mot regeringens förslag i proposition 2004/05:22. Däremot skall detta inte tolkas som att behovet av en enhetlig diskrimineringslagstiftning och en sammanslagning av diskrimineringsombudsmännen minskat. Vi vill skapa en tydlig, sammanhållen och enhetlig lagstiftning gällande diskriminering. I likhet med ett antal remissinstanser förordar vi att en enda lag med förbud mot diskriminering inom alla samhällsområden är det mest ändamålsenliga och fruktbara på . Vi anser att all diskriminering kan och skall behandlas på samma sätt av lagstiftaren. Det finns inget hållbart motiv att dela upp lagstiftning gällande diskriminering i olika kategorier och därmed märka ut människor beroende på av vilket skäl de blivit diskriminerade. All diskriminering oavsett motiv är lika avskyvärd. Vi förordar att en sammanhållen, tydlig och enhetlig lagstiftning rörande diskriminering genomförs så snart det är praktiskt möjligt. Det sänder en tydlig signal till alla berörda parter att all diskriminering oavsett om det handlar om kön, ras, religion, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning ses som lika allvarlig från lagstiftarens sida. Vi föreslår vidare att Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering samt slopas och att en ny myndighet skapas med uppdrag att utöva tillsyn över den nya diskrimineringslagstiftningen.Förslaget får också till följd att och sammanläggs. Vi menar att det finns stora synergivinster som kan göras med en sammanhållen myndighet och att diskrimineringsfrågor kan få en ökad tyngd i samhällslivet med en sådan konstruktion. Den nyinrättade myndigheten skall kallas Ombudsmannen mot diskriminering.
mot · GS02A300 · 2004-10-03 00:00:00 — Offentlig, könsuppdelad elitlönestatistik tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att upprätta en offentlig, könsuppdelad lönestatistik för makteliten. presenterade LO en rapport, "Folkhemseliten drar ifrån". I den redovisas inkomstutveckling för både den privat- och offentligt anställda och den folk- och förtroendevalda eliten. Snittinkomsten för näringslivets toppar var 46 industriarbetarlöner, mot 5,7 industriarbetarlöner 2001 för den krets som kallas för folkhemseliten. Där ingår statsministern, övriga statsråd, statssekreterare samt ordförandena i LO och dess förbund. Dessutom ingår en uppföljning av inkomstökningen för cheferna för 1999-2001. Rapporten presenterar också en jämförelse av lönerna för EU-byråkratin och motsvarande arbeten inom den svenska byråkratin. Trots att folkhemselitens inkomstutveckling är mindre i jämförelse med näringslivet, är det intressant att uppmärksamma utvecklingen. Detta eftersom deras positioner är direkta och indirekta mandat från folket att styra, förvalta och leda samhället respektive intresseorganisationerna. Ett axplock ur jämförelsen visar att lönerna för chefer i maktgruppen statliga verksamheter har pendlat mycket : från knappt 9 industriarbetarlöner ner till 5,4 1980, och sedan upp till 11,6 2001. Lönen för statsministern var densamma som för övriga statsråd, ca 2,5 industriarbetarlöner. Därefter har statsministerns lön dragit ifrån och var ca 5 industriarbetarlöner 2001. Statsrådens löner har ökat till att motsvara 4 sådana löner. Löneutvecklingen för de här positionerna bidrar till att dra upp lönerna för andra poster inom den offentliga förvaltningen. Lönerna inom EU-byråkratin är betydligt högre än inom den svenska. Den så kallade Brysseleffekten på de högsta lönerna har också varit en faktor bakom ökningen av de svenska toppbyråkratilönerna. Rapporten pekar på att det finns demokratiska legitimitetsproblem när den så kallade folkhemseliten drar ifrån i inkomstutvecklingen. Eliten fjärmar sig från den manlige lönarbetarens villkor i vardagen. Tyvärr utgår LO:s rapport just från det mansdominerade yrket industriarbetare som norm för vanliga löntagare, vilket leder till en något missvisande underskattning av inkomstskillnaderna. anser att tar upp viktiga demokratiska frågeställningar och visar på behovet av en årlig elitlönestatistik. bör ge regeringen i uppdrag att utforma en offentlig, könsuppdelad statistik över maktelitens löneutveckling. Den bör synliggöra såväl den så kallade folkhemseliten som näringslivet och andra elitgrupper. Detta bör för regeringen tillkännage som sin mening.
mot · GS02A303 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovsanställningar. Många människor lever under otrygghet på arbetsmarknaden. Den urholkning av anställningsskyddet som har skett genom undantagen i turordningsreglerna är ett exempel. Ett annat exempel är så kallad behovsanställning. Den innebär att man får komma in och jobba med kort varsel och . rapporterades att 84 000 kvinnor hade den här formen av anställning. Den är vanligast bland kvinnor i och främst bland de handelsanställda. Detta är alltså i hög grad en jämställdhetsfråga att lägga till andra orättvisor på arbetsmarknaden som drabbar kvinnor i form av till exempel ofrivillig deltid. Men också ungdomar berörs. En negativ konsekvens av behovsanställningar är de oregelbundna inkomsterna som medför problem att få till exempel banklån, hyreskontrakt eller telefonabonnemang. Det är angeläget att också behovsanställningar uppmärksammas i ansträngningarna att öka anställningstryggheten och jämställdheten på arbetsmarknaden.