mot · GS02MJ505 · 2004-10-05 00:00:00 — Även bör fortsättninsvis inräkna hästen som en naturlig del av jordbrukspolitiken. Detta innebär att anser att hästar skall ingå vid den svenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtliga hästar som finns vid jordbruksföretaget skall beaktas, oavsett om hästen ägs av jordbrukaren eller av någon som inackorderar hästen vid respektive jordbruksföretag. Jordbruksföretagare som bedriver hästhållning skall ges samma möjligheter som jordbrukare som bedriver verksamhet inom andra s.k. primära produktionssektorer att erhålla investeringsstöd och startstöd till unga jordbrukare. Det är angeläget att , som är en stor nettobidragsgivare till EU:s jordbrukspolitik, vinnlägger sig om att ta tillvara de möjligheter som finns att få del av EU:s jordbruksstöd. Inom hästnäringen finns en outnyttjad potential att erhålla EU-stöd. Hästpolitiska utredningen föreslår att staten anvisar för s.k. kollektiv forskning på hästområdet. En förutsättning för att staten skall anvisa medel till sådan forskning bör vara att () inrättar en hästnäringens forskningsfond och hästnäringens , samt att FORMAS inrättar en särskild hästforskningskommitté. En annan förutsättning bör vara att det träffas ett långsiktigt bindande avtal mellan FORMAS och NS angående uppgifter, ansvarsfördelning, styrelseformer och finansiering. anser att bör tillkännage för regeringen som sin mening att en forskningsfond för hästnäringen bör inrättas med utgångspunkt i hästpolitiska utredningens förslag. Regeringen bör framlägga ett sådant förslag i samband med vårpropositionen 2005. () och delar av hästsektorn samt studentrepresentanter har uttalat ett starkt intresse för att införa ett tredje år på hippologprogrammet vilket skulle leda till kandidatexamen. Utredningen föreslår att ett tredje utbildningsår på hippologprogrammet införs först när det säkerställts att nuvarande tvååriga utbildning visar på stabilitet, långsiktighet och säkerställd finansiering. bedömer att dessa villkor är uppfyllda och föreslår därför att ett tredje år införs på hippologprogrammet. anser också att en utredning bör genomföras för att undersöka möjligheten att finansiera den hippologiska högskoleutbildningen på samma sätt som övrig högskoleutbildning. Det har länge rått brist på välutbildade hovslagare i . Det är därför positivt att SLU fått i uppdrag att bekosta minst 35 utbildningsplatser . anser att man kan utvidga nuvarande studiemedelsberättigande utbildning även med lärlingsutbildning. Handledningen måste naturligtvis vara knuten på något sätt till läroanstalten (distans) - först då kan vi få upp antalet hovslagare. Många bestämmer sig vid vuxen ålder att bli hovslagare och då fungerar det oftast inte att bosätta sig på annan ort. har för få unghästutbildare. Hästpolitiska utredningen föreslog att ett bolag skulle inrättas för att utbilda omkring 50 hästar . Regeringen har dock ännu inte avsatt några pengar till detta. anser att regeringen års ekonomiska vårproposition bör anslå extra medel till unghästutbildning, men att dessa medel bör riktas mot utbildning av ridinstruktörer i unghästutbildning. Därigenom skulle största möjliga antal utbildade hästar per investerad krona erhållas. anser att ban- och tävlingsveterinärerna skall vara konkurrensneutrala. Därför skall veterinärvården av hästar ej delegeras till distriktsveterinärorganisationen (DVO). har i begärt en förändring av organisationen av veterinärväsendet i . Dagens svenska veterinärväsende fungerar dåligt på grund av dubbla roller, som leder till jävsituationer och osund konkurrens. I slutänden är det kvaliteten på veterinärvården som drabbas. Konkurrenssituationen för privatpraktiserande veterinärer är ohållbar på grund av att genom distriktsveterinärorganisationen (DVO) bedriver veterinärverksamhet och konkurrerar med privata veterinärer som man utövar myndighetsansvaret över veterinärverksamheten. Dessutom subventioneras DVO:s verksamhet via skattsedeln, vilket snedvrider konkurrensen till nackdel för privatpraktiserande veterinärer. Det är även otillfredsställande att veterinärinsatser för hästar och sällskapsdjur finansieras via skattsedeln. På förslag av revisorer beslutade Riksdagenföregående att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen med fördelningen av det statliga bidraget till distriktsveterinärorganisationen, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller, dvs. distriktsveterinärernas dubbla roller som myndighetsutövare och praktiserande veterinärer. Vidare beslutade atten oberoende utredning bör ges i uppdrag att redovisa hur omfattande bristerna i djursjukdata är, vad de beror på och vad bristerna har inneburit för statistikens användbarhet. Miljö- och jordbruksutskottet ansåg (2002/03:MJU10) att "regeringen bör tillsätta en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen med fördelningen av det statliga bidraget, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller. Utredningen bör lämna förslag till alternativa organisatoriska lösningar för den fältveterinära verksamheten." Ärendet är f.n. föremål för beredning inom och någon utredning är ännu inte tillsatt. Senast i samband med att regeringens skrivelse om hästpolitik framlades påpekade vikten av att den av beslutade utredningen tillsattes. Att såännu inte skett är närmast att betrakta som en provokation mot . vill återigen understryka att utredningen måste påbörja sitt arbete . har i tidigare motioner föreslagit att distriktsveterinärorganisationen (DVO) avskaffas och att resurser för myndighetsutvöning förstill länsveterinärorganisationen. förslag innebär bl.a. att personer utan sällskapsdjur inte behöver finansiera veterinärvård till dessa via skattesedeln. Kompetensen hos veterinärerna och djur- och hälsoskyddsinspektörer skulle också att stärkas. Dessa är några av skälen till att vi anser att regeringen bör förändra organisationen och att den av beslutade utredningen tillsätts för att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av en avveckling av distriktsveterinärorganisationen. von der Esch (kd) Skånberg (kd)