mot · GS02A355 · 2004-10-05 00:00:00 — Rapporten uttrycker det tydligt: "Därmed har arbetsgivarnas möjligheter genom samordnade löneförhandlingar hålla tillbaka lönerna minskat." Genom konkurrens mellan arbetsgivarna kan lönenivåerna alltså inom vissa av de kvinnodominerade yrkena höjas. Rapporten slutsats är också att uppfatta som en svidande kritik över fackförbundens oförmåga att driva frågan om kvinnors löner mer framgångsrikt. För att kunna bryta den offentliga sektorns monopol krävs det att fler människor ges förutsättningar att starta eget företag inom till exempel vård och omsorg. I finns dubbelt så många kvinnliga företagare som manliga inom hälso- och sjukvården. Av kvinnor som arbetar inom vården säger sig vilja starta företag. Men just i de kvinnodominerade branscherna accepteras inte företagande. Ett tydligt exempel på detta är den införda stopplagen mot viss privat vård. tillhör de länder med minst antal kvinnliga företagare. Antalet kvinnliga företagare som driver företag med mer än tio anställda är så få att de rundas av till 0 i statistiken. En undersökning av visar att det finns ett tydligt samband mellan kvinnligt företagande och kommunalt finansierad verksamhet i privat regi. Där privata alternativ inom vård och omsorg ges möjlighet att växa och utvecklas - där finns kvinnor som företagare. , som är ett land med tillväxtambitioner, är beroende av att det finns människor som startar egna företag. Ekonomisk tillväxt kan vi bara få om det finns tillräckligt med företag och företagare som kan etablera sig och växa. En viktig orsak till varför nyföretagandet generellt sett är lågt i är därför att de regler som genomsyrar företagandet kännetecknas av krångel. Regeringen har tillsatt flera grupper och utredningar i syfte att förenkla företagarreglerna utan att något hänt. har slagits för att fler måste få chansen att starta och driva företag. uppgav 298 000 män och 98 700 kvinnor att de är företagare. Siffrorna visar att det är så vanligt att vara företagare om man är man jämfört med om man är kvinna. Nyföretagandet i håller långt ifrån den takt som behövs om vi skall ligga i tillväxtfronten. Enligt rapporten (2004) minskade antalet manliga företagare från 302 400 till 298 000, vilket motsvarar . Antalet kvinnliga företagare minskade från 101 800 till 98 700, vilket i sin tur motsvarar . Det är alltså dubbelt så många kvinnor jämfört med männen. Om det skall gå att bryta ny mark för kvinnors företagande behövs det förändringar vad gäller hur regler och lagar är konstruerade. Det behövs ett mer intensivt förnyelsearbete i kommuner och landsting. Att öppna kommuner och landsting för nya idéer och nya lösningar - för kvinnors företagande - är en av de viktigaste jämställdhetsåtgärderna för att ge kvinnor ökad makt över sina liv och öka jämställdheten i samhället. Likaså måste exempelvis vara mer offensivt och även granska situationen i välfärdssektorn. En ökad andel kvinnor i bolagsstyrelserna är avhängigt av att det finns fler kvinnor med de erfarenheter och den kunskap som är nödvändiga för att erhålla högre styrelseuppdrag. Fler kvinnliga företagare är således viktiga ur tillväxtsynpunkt och för ett mer jämställt näringsliv. För att få en bättre könsspridning i börsstyrelser och bolag krävs att det sker en generell förändring på arbetsmarknaden och i hemmen. När kvinnor och män delar eller frigörs från hemarbetet mer lika, kan kvinnor konkurrera på arbetsmarknaden på mer jämställda villkor. När efterfrågan på tjänster inom vård- och utbildningssektorn släpps fria ges bättre förutsättningar för kvinnor att starta företag och etablera sig som chefer. I "Mansdominans i förändring" (SOU 2003:16) slås det fast att kvinnor återfinns, dock som ett undantagsfall, på vissa ledande positioner. Dessa positioner har en mer kvinnlig könsmärkning och anses inte heller leda till andra och meriterande toppositioner. En annan slutsats är att av de organisationer som har unga chefer är det som inte har några kvinnor på ledande chefspositioner. Könsfördelning i privat sektor bland unga chefer och yngre, består av kvinnor och män. Detta motsvarar inte könsfördelningen bland samtliga anställda. Möjligheterna att få erfarenheter och kompetens för att kunna befordras till högre chefskap är således mycket ojämnt fördelat. Vad kan vi då göra åt detta? Aktiv opinionsbildning: liberalerna vill utöka det politiska samarbetet med börsbolag och andra berörda organisationer och representanter för att hitta lösningar på problemet. De goda exempel på ett aktivt jämställdhetsarbete som drivs av ett antal företag i skall lyftas fram och stödjas. Chefsutvecklingsprogram: Vi vill arbeta för att chefsutvecklingsprogram och rekryteringsprocesser utvecklas så att kvinnors behov särskilt lyfts fram och för att kvinnliga kandidater målmedvetet övervägs för styrelseposter med målet att öka kvinnorepresentationen avsevärt. Stress och utbrändhet föds ur en känsla av obalans, av att ha för stort ansvar, för lite makt att påverka och brist på tid. Kvinnors ohälsa och ökande sjukskrivningstal är i hög grad stressrelaterad. Kvinnors ohälsa är ett tydligt exempel på de strukturella skillnader som finns mellan könen i vårt samhälle. Kvinnor blir sjukskrivna i allt större utsträckning, och det är den psykiska ohälsan som ökar dramatiskt. Med hänsyn till detta är det mycket viktigt att angripa problemen med den stressrelaterade ohälsan utifrån ett könsperspektiv. Sjukskrivningstalen i är mycket höga. Enligt statistik från () drabbar stressrelaterad ohälsa framför allt kvinnor och personer inom den offentliga sektorn. Tjänsteföretaget har gjort en undersökning kring ohälsotalen för sina anställda som visar att kvinnors ohälsa påtagligt ökat. I rapporten "Hälsobarometern " framkommer att det är kvinnorna som står för den tydligaste ökningen av diagnoserna svår stress, depression och utbrändhet. När mätningar påbörjades låg både kvinnor och män på samma nivå. som gått har ökningen bland både kvinnor och män ökat, dock mer bland kvinnor. Enligt uppgifter från RFV har antalet sjukskrivna minskat men antalet förtidspensionärer har istället ökat till över 560 000 personer. Studerar man ohälsotalen (enligt RFV "måttet på de samlade utbetalningarna för sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning samt rehabiliteringsersättning") var det totala antalet , och av dessa utgjorde kvinnorna och männen . Statistiken kunde inte vara tydligare; det är kvinnorna som betalar det högsta priset för den ökade pressen och stressen som nästintintill kommit att bli synonym med vår tid. Jämställdhet - en fråga om utbildning Både förskola och skola spelar en central roll i arbetet att bryta upp de traditionella och stereotypa könsrollerna. Därför måste ett målmedvetet arbete för ökad jämställdhet påbörjas redan i förskolan. Jämställdhetsarbetet i skolan måste grundas på kunskap och bli en pedagogisk fråga. Kunskap om hur pojkar och flickor utvecklar sin identitet och att det sker på olika sätt måste förmedlas till blivande lärare, vilket förutsätter obligatorisk genuskunskap i lärarutbildningen och även i lärarnas kompetensutveckling. En jämställd utbildning måste ta fasta på skillnader mellan flickor och pojkar i mognad, värderingsmönster, språk, prestationer, val av ämnen m.m. Det är därmed av intresse hur undervisningen går till, hur skolan arbetar, när olika ämnen introduceras i tiden och hur arbetsformerna i skolan skall kunna undvika att missgynna ettdera könet. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i förskolan - relationen mellan barn och personal, styrdokument och lärarutbildning. Arbetet för jämställdhet ska bedrivas målmedvetet utifrån de riktlinjer som läroplanen för förskolan anger. Många förskolor bedriver ett mycket medvetet arbete för att öka jämställdheten, och på de skolor som tagit emot dessa barn ser man tydligt vilken betydelse detta haft för hur eleverna agerar. Förskolan ska ge flickor och pojkar likvärdiga förutsättningar och möjligheter att utvecklas fritt som individer utan hämmande könsroller. Pedagogiken måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del i arbetet. Alla förskollärare ska ha en djup kunskap om pojkars och flickors förutsättningar och villkor. Det är också viktigt att barnen möter såväl manlig som kvinnlig personal i olika positioner på förskolan. Stoppa sexuella trakasserier på skolan Sexuella trakasserier måste stoppas. tar lagstiftningen inte lika allvarligt på sexuella trakasserier av elever som av vuxna. I jämställdhetslagen har en strängare lagstiftning införts mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Det är viktigt att elevers situation när det gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt som arbetstagarnas. föreslår därför att en lag införs mot sexuella trakasserier även för elever, med förebild i jämställdhetslagen. Vi anser att bör få i uppdrag att föreslååtgärder mot sexuella trakasserier i skolan, t. ex bör varje skola ha en handlingsplan mot sådana trakasserier. På många områden förefaller utvecklingen på jämställdhetsområdet inte bara stått stilla utan snarare gått bakåt. Den stereotypa föreställningen om könen kan ses överallt i samhället och är svår att värja sig emot. Utseendefixeringen har vuxit enormt och går numera mycket långt ner i åldrarna. Småflickor skall ha behå och stringtrosor, och i skolorna tycks det höra till vardagen att flickor får könsord ropade efter sig. Vi har en sexism, förnedring och nedvärdering av flickor och kvinnor i det offentliga rummet där flickor och kvinnor objektifieras - men även pojkar och män exponeras på ett fördomsfullt sätt. Och det har vi ett gemensamt ansvar att bekämpa. Var och en av oss måste inse att vi genom vårt eget beteende i stor utsträckning kan påverka denna sexism. Det är av allra största vikt att vuxenvärlden inser sitt ansvar och sin makt att påverka och gör ett tydligt ställningstagande mot denna trend. Som medvetna konsumenter och vuxna har vi stor makt att välja och välja bort de företeelser eller aktörer på marknaden som vi inte vill ha. Från beslut om stringtrosor på barn, fördomsfullt marknadsförda produkter eller tjänster till språkbruket bland unga. är ett tydligt nej mer effektivt än all världens lagstiftning. har pornografins "normalisering" med kvinnors underordning och mäns överordning blivit mer uppenbar för oss alla. Det som tidigare klassades som porr omger oss nu i allt större del som ett normalt inslag i det dagliga livet. Modet har blivit sexigare, musiken säljs med hjälp av videor med tydliga sexuella anspelningar, ungdomstidningar talar porr som aldrig förr och reklamen följer, eller leder, naturligtvis trenden och säljer allt från mobiltelefoner till kläder med hjälp av sex. Diskussionen om hur vi bäst bekämpar denna sexism har i mycket blivit en diskussion om huruvida man ska lagstifta mot all pornografi såväl som mot könsdiskriminerande reklam. har , eller Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam, haft uppdraget att som självfinansierat och självreglerande organ verka för att all reklam i utformas enligt grundregler för reklam. Enligt den skall all reklam utformas med vederbörlig känsla för socialt ansvar och får inte vara diskriminerande i fråga om ras, religion eller kön. Rådet prövar anmälningar från enskilda, näringsidkare, organisationer och myndigheter. Rådet kan också ta upp ärenden på eget initiativ. Om en anmäld åtgärd inte frias direkt får företaget som ligger bakom reklamen tillfälle att yttra sig innan prövning sker. Om en åtgärd fälls avges ett skriftligt uttalande. tog emot 350 anmälningar, varav 30 fälldes för någon form av kränkning genom könsdiskriminering. Det är vår uppfattning att egenåtgärder inom detta område är ett mer effektivt medel för att hålla näringslivet vaksamt och debatten upp, än den med all sannolikhet mycket mer återhållsamma effekt man hade kunnat uppnå via lagstiftning. fungerar efter omständigheterna väl i sin roll som självreglerande organ, men en bredare kunskap hos allmänheten är fundamental för att öka effektiviteten. Därför bör en kampanj tillsättas av regeringen för att öka allmänhetens kunskap om könsdiskriminerande reklam och möjligheten att anmäla reklam man upplever som kränkande. För att följa utvecklingen inom detta område bör ges i uppdrag att granska reklamens utveckling i samhället. har på regeringens uppdrag arbetat med att samordna verksamhet mot skadliga våldsskildringar i rörliga bilder. Verksamheten är tillsatt för att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Rådet skall ägna särskild uppmärksamhet åt våldsskildringar och pornografi, delta i kampen mot olagligt innehåll i medierna och ha ett tydligt genusperspektiv på sitt arbete, vilket skall redovisas i en årlig rapport. tar avstånd från biocensur för vuxna men anser att ytterligare en åldersgräns för biofilm bör införas för att motverka att de allra grövsta filmerna visas för barn och ungdomar. Biofilm som inte granskats borde därför inte heller få visas för barn och ungdomar. Det är också viktigt att fortsätter att vara aktivt i arbetet mot skadliga vålds- och porrskildringar. För en liberal är det självklart att diskrimineringens offer är individer, individens betydelse är starkare än könets och det finns större skillnader mellan individerna än det gör mellan kollektiven kvinna eller man. Vägen till ökad jämställdhet går via ökade möjligheter för varje kvinna, och man, att själv bestämma över sitt liv - inte genom att bygga ännu fler murar och cementera de strukturer som ännu låser oss fast i stereotypa könsroller. Liberalismen har en lång och stolt tradition att förvalta inom jämställdhetsområdet. Vi kämpade och drev igenom allmän och lika rösträtt, den första jämställdhetslagen, utbyggd föräldraförsäkring och den s.k. pappamånaden mm. I denna motion har vi försökt redogöra för de största hindren och de liberala lösningarna för jämställdhet i dagens samhälle. Jämställdhet - en del av alla politikområden Jämställdhetspolitik är inte ett avgränsat politikområde som enbart kan sägas beröra t.ex. arbetsmarknadspolitiken. Jämställdhetsfrågorna inbegrips mer eller mindre i alla utskott och jämställdhetsperspektivet bör genomsyra alla ställningstaganden. liberalerna hänvisar till de separata motioner om jämställdhet som presenteras inom respektive utskotts sakområden.