mot · GR02Fi25 · 2004-05-03 00:00:00 — Det innefattar såväl att utveckla de traditionella näringarna, jord- och skogsbruk, genom exempelvis forskning kring råvaruförädling, som att underlätta för nya företag inom t.ex. turism och tjänster och för de många människor som har kompletterande försörjning inom flera områden. I vår budget gör vi särskilda satsningar på utveckling av alternativa drivmedel ur spannmål och skogsråvara 284 miljoner, program för utveckling av turism 200 miljoner, småskalig livsmedelsproduktion 150 miljoner och fiskerinäringen 150 miljoner. Vi anslår även medel för riktade satsningar för kvinnors och invandrares företagande 200 miljoner samt en nationell satsning för statlig såddfinansiering 100 miljoner och en satsning på IUC-bolag 100 miljoner. anser att ett ökat regionalt ansvar ska införas vad gäller de regionala utvecklingsresurserna. Regionala myndigheter, näringsliv och ideell sektor kan teckna avtal som reglerar användningen av dessa medel, det behövs ingen central styrning från myndigheter och länsstyrelser. Medfinansiering i EU:s strukturfondsprojekt är ett bra sätt att maximera utfallet av de anslagna medlen. 12.20 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen och samarbetspartierna har återigen valt att satsa stora budgetmedel på inköp av mark, för att skydda den biologiska mångfalden. förordar en annan modell för att bevara den biologiska mångfalden, exempelvis långsiktiga skötselavtal med markägaren och ett större privat ansvarstagande. som budgeten för inköp av mark bara växer, växer också hålet i forskningsbudgeten för förnybara energikällor. Om en kärnkraftsavveckling ska kunna bli verklighet som utsläppen av växthusgaser stävjas, krävs det att forskningen på förnybar energi intensifieras. förordar därför att man satsar de medel med vilka regeringen utökat anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald, 300 miljoner, på energiforskning under utgiftsområde 21. I övrigt kvarstår våra ökade satsningar på bl.a. sanering och efterbehandling av förorenade områden samt miljöbistånd. Satsningarna på klimatinvesteringsprogram, KLIMP, kvarstår likväl och det känns extra angeläget när det endast var 14 av 87 ansökningar som kunde beviljas bidrag. Vi vet alltså att det finns massor av projekt med reell minskad klimatpåverkan att sjösätta ute i kommunerna. 12.21 UO 21 Energi I har ett blocköverskridande samarbete i energipolitiken med Socialdemokraterna och . Samarbetet syftar till att lägga grunden för en långsiktig energiomställning och tryggad tillgång på säker el. Forskning och utveckling av alternativ energi är en nyckel för att få till stånd en hållbar energiomställning. Regeringen skriver i vårpropositionen att den avser återkomma med finansieringen av energipolitiken. Vi anser att det är olyckligt att satsningen på kommersialisering och utveckling, i enlighet med de långsiktiga energiforskningsprogrammet, därmed framstår som otydlig och att satsningar riskerar att bli hängande i luften. vill se nya framsteg för förnybar energi och anslår inledningsvis 1,2 miljarder mer än regeringen till forskning och utveckling av förnybar energi . 12.22 UO 22 Kommunikationer Det är ett statligt ansvar att garantera infrastrukturen i hela landet. Genom framkomliga och säkra vägar året runt, goda kollektivtrafikförbindelser och ett utbyggt bredbandsnät vi för tillväxt, livskvalitet och självbestämmande i hela landet. Efter att ha granskat regeringens stora infrastruktursatsning 20042015 konstaterar att detta är ett till stor del ofinansierat projekt. Med tanke på att en satsning på nyinvesteringar i infrastruktur dock är nödvändig föreslår istället en ny modell för alternativ finansiering. För att kunna genomföra önskvärda, samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar bör ett särskilt infrastrukturbolag ges till uppgift att finansiera investeringar. Kostnaden kommer därmed att belasta statsbudgeten med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning under de år som dessa bidrar med tillväxt och nytta för samhället. Detta förhållningssätt torde vara det naturliga och ekonomiskt riktiga sättet att hantera investeringar. definierar inte vilka typer av finansieringslösningar som kan ingå i ett infrastrukturbolag, vi vill hålla oss öppna för alla förslag. Men ett exempel kan vara en PPP-lösning (Private-Public Partnership). Det behövs ordentliga satsningar på anslaget för drift och underhåll för att ta igen bristande skötsel och i vissa fall vanvård av vår grundläggande infrastruktur. Därför prioriterar upprustning av det nedslitna och hårt åtgångna vägnätet liksom tjälsäkring av det finmaskiga vägnätet. Vi anslår 1 miljard mer än regeringen . 12.23 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar De gröna näringarnas konkurrenskraft måste stärkas. När EU:s jordbrukspolitik reformeras, är det viktigare än någonsin att vi ser över vad som kan göras på nationellt plan, för att företagarna inom jord- och skogsbruksnäringen ska få ekonomin att gå ihop. fortsätter därför sina satsningar på att sänka dieselskatter inom jord- och skogsbruk, slopad skatt på handelsgödsel och medfinansiering av LBU-stöden. De utfästelser som regeringen gjort om bl.a. sänkt dieselskatt för jordbruksmaskiner och satsningar på LBU-programmen ser vi fram emot. Vi är dock försiktiga med att jubla innan vi sett pengarna även i budgetarbetet. Det krävs därutöver en sänkt dieselskatt även för skogsbrukets arbetsmaskiner, varför fortsätter att förorda att dieselskatten skall sänkas till per liter för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. målsättning är att ge jord- och skogsbruksnäringen bästa möjliga konkurrensförutsättningar inom ramen för relativt övriga EU-länders producenter. Vår bestämda uppfattning är att detta är positivt för tillväxt och utveckling i hela landet. fortsätter också att satsa på forskning inom miljö och areella näringar (anslag 26:1 Formas), eftersom forskning är en viktig del av att ställa om till en helt och hållet uthållig produktion. 12.24 UO 24 Näringsliv Utgiftsområde Näringsliv framstår tämligen avlägset från sitt namnenliga ursprung. föreslår bl.a. myndighetsbesparingar och neddragningar av förvaltningskostnader. Vi anslår dock mer medel än regeringen till , för att det ska kunna intensifiera arbetet för en god konkurrenssituation för och konsumenter. anser att de medel som anslås under anslag 38:2 Näringslivsutveckling hör bättre hemma under utgiftsområde 19 Regional utveckling, därför skjuter vi över 100 miljoner till våra satsningar under detta område. Den regionala nivån bör ansvara för satsningar inom respektive region, däremot bör staten framgent spela en roll för att tillhandahålla riskkapital. Under utgiftsområde 19 anslår vi därför bl.a. 50 miljoner till statlig såddfinansiering. Vi tillför 35 miljoner i anslag för sanering av statlig mark som är miljöbelastad. 12.25 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Kommunerna tillförs medel som kompensation för ny beräkning av SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, höjt tak i föräldraförsäkringen, ny utformning av a-kassan, nytt system för sjuklöneansvar samt höjd grundpension. Detta tillsammans med en förstärkning av kommunernas skatteintäkter genom skatteförslag ger en minskning av bidrag på . De riktade statsbidragen för personalförstärkning i skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samt maxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella bidrag. Samlat för detta överförs . Största minskningen av bidrag beror på den positiva effekten av inkomstskattereform för kommuner och landsting. Förslaget innebär att grundavdraget vid inkomstskattetaxering slopas för att istället ersättas med en skatterabatt. Detta ökar kommunsektorns skatteintäkter med 2005 och 2006. förs över som anslag för särskilda insatser under utgiftsområde 19. har tidigare föreslagit att införandereglerna för det kommunala utjämningssystemet fryses. Kostnaden för detta ligger på . Regeringen har aviserat en ökning om . För utgiftsområde 25 tillkommer därför för detta ändamål. Se vidare appendix för en specificering över de olika transaktionerna inom utgiftsområde 25. 12.26 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Staten bör inte äga företag och minska sitt innehav av egendom. föreslår utförsäljning av statlig egendom och företag på 35 miljarder och på 40 miljarder. Intäkterna ska användas till amortering av statsskulden, vilket resulterar i lägre räntekostnader. 12.27 UO 27 Avgiften till EU-budgeten Inga förändringar i förhållande till budgetpropositionen. 13 Appendix: Sammanställning av ekonomi, specificering av UO 25 Generellt statsbidrag enligt BP Sysselsättningsstöd och 200-krona enligt BP 2004 Förslag i vårprop. varav reglering för ökade skatteintäkter Aviserad ökning ekonomiska vårproposition Överföringar från andra utgiftsområden Generellt statsbidrag i vårprop. Ökning av skatteintäkter som följd av c-förslag. Ökning av skatteintäkter som följd av större skattebas Avgår för jämförbarhet: Överföringar från andra utgiftsområden och övriga regleringar enligt finansieringsprincipen Jämförelse generellt bidrag och ökade skatteintäkter med generellt bidrag inkl. sysselsättningsstöd och 200-kronan , löpande priser Summa bidrag priser (kommunalt index) Källa: Dnr 2004:825 samt egna beräkningar. : Dnr 2004:825. : Dnr 2004:913. Ingår gör Slopat grundavdrag, Skatte- och förvärvsrabatt, skatterabatter för pensionsavgift, reseavdrag, tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor, pensionssparande samt sänkt statlig inkomstskatt, höjda skiktgränser och slopad avdragsrätt för övriga utgifter. Varav 1 000 msek avgår 2005 från regeringens satsning. Sänkt uttagsprocent till samt . Regeringens dämpnings- och begränsningsregler om avgår från detta belopp. Höjd klyvningsränta till samt införande av BEK-modell.