ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf246 · 2004-09-20 00:00:00 — Successiv återgång i arbete tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukpenning vid delvis nedsatt arbetsförmåga. Det är angeläget att regelverken för sjukpenning så långt möjligt underlättar för den som varit långtidssjukskriven att återkomma i arbete. Bland dem som varit långtidssjukskrivna finns en relativt stor grupp som behöver ha möjlighet att successivt komma tillbaka till arbete. Då kan den nuvarande utformningen av sjukpenningen utgöra ett hinder. Enligt 3 kap. 7 § AFL utgår sjukpenning om arbetsförmågan är nedsatt helt , eller . Däremot finns det inte möjlighet att få sjukpenning motsvarande t.ex. eller . Detta upplevs som ett problem bland dem som arbetar med rehabilitering av långtidssjukskrivna. Många långtidssjukskrivna behöver successivt öka sin arbetsinsats med sikte på att återkomma helt och fullt på arbetsmarknaden. Dåär det angeläget att den enskilde kan gå från att arbeta t ex till etc. Det är inte möjligt med nuvarande regelverk. Regeringen bör därför se över lagen med syfte att möjliggöra för en sjukskriven att återkomma i arbete på 20, 40, 60 respektive .
mot · GS02Sf247 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tidiga rehabiliteringsinsatser. Nuvarande regler säger att en arbetsgivare är skyldig att göra en rehabiliteringsutredning när en anställd varit frånvarande från jobbet . så skall det göras en rehabiliteringsplan. Erfarenheterna visar att trots att det borde ligga i alla arbetsgivares intresse att snabbt få tillbaka de anställda i arbete och därmed slippa betala sjuklön så går det oftast innan en utredning kommer igång. En skärpning av reglerna så att en rehabiliteringsutredning startar efter att den anställde gått hem skulle gynna alla inblandade. Bortsett från de ekonomiska vinsterna för arbetsgivaren och samhället såär naturligtvis den mänskliga sidan av saken det viktigaste. De allra flesta som av någon anledning tvingas stanna hemma från jobbet skulle med all säkerhet uppskatta att någon hörde av sig och frågade hur det är och vad man tillsammans kan göra för att frånvaron skall bli så kort som möjlig. Kontaktar man "" redan den andra frånvarodagen och får veta att han är förkyld så vet man med all säkerhet att han är tillbaka . Har han däremot brutit benet så kanske anpassade arbetsuppgifter kan göra att han är tillbaka redan efter någon vecka i stället för efter någon månad. har det införts krav på att avstämningsmöten skall göras . Trots detta anser vi att det finns goda skäl för regeringen att överväga ytterligare åtgärder för att påskynda tidiga rehabiliteringsinsatser. Det skulle ha en positiv effekt på sjuktalen och skulle framförallt stärka självkänslan hos den som då snabbare kan komma tillbaka till arbetslivet, innan känslan av utanförskap hunnit växa sig för stark.
mot · GS02Sf248 · 2004-09-27 00:00:00 — Föräldrapenning vid flytt till annat land tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkerställa att personer som redan uppbär svensk lönebaserad föräldrapenning eller är i färd med att börja motta svensk lönebaserad föräldrapenning inte nekas detta med hänvisning till barnets bosättning i annat nordiskt land eller att föräldrarnas arbete i upphört. En person som uppbär svensk föräldrapenning kan vid flytt riskera att få densamma indragen med hänvisning till att banden till den svenska arbetsmarknaden är brutna i och med flytten till annat land inom /EU om det ej kan påvisas att personen avser att återkomma till sitt arbete i . Det grundläggande regelverk som reglerar rätten till denna typ av förmån är EG-förordning 1408/71. I flertalet av våra nordiska grannländer har man dock valt att tolka och klassificera förordningen och regelverket kring föräldrapenningen på ett sådant sätt att påbörjad utbetalning av en intjänad rätt fullföljs som om personen aldrig hade flyttat från landet i fråga. En svensk kvinna och hennes familj ska flytta till från . Hon är nu föräldraledig, och kommer att så vara till . ska hon föda sitt andra barn. Till i har hon sagt att hon inte vet hur länge de ska bo i (kanske bara ?). i har förklarat att om hon säger upp sig från sitt arbete i och flyttar till upphör skyldighet att fortsätta med utbetalningen av föräldrapenning från . För att hon ska kunna få fortsatt föräldrapenning från krävs det att hon är tjänstledig från sitt arbete i och att hon avser att återvända till och sitt arbete . Normalt krävs det även att barnet är folkbokfört i , men så länge föräldern arbetar i så kan barnet anses vara bosatt i . Det förefaller orimligt i dagens /EU att man ska nekas föräldrapenning bara på grund av att man flyttar till ett annat nordiskt land medan utbetalningen pågår. Hade det varit så att man i och med flytten övertog motsvarande rättigheter och förmåner i inflyttningslandet så vore allt väl, men i inflyttningslandet har man ingen möjlighet att få ut föräldrapenning med mindre än att man arbetat i landet före barnets födelse. Här faller föräldralediga således mellan stolarna bara på grund av själva flytten.
mot · GS02Sf249 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av anhörigbidraget. Många är de anhöriga som hjälper sina äldre föräldrar och andra nära anhöriga när de inte längre klarar sig helt själva. Man behöver då ta ledigt från sitt ordinarie arbete för att t.ex. hjälpa sina sjuka anhöriga, följa dem till sjukhus, vara med som stöd vid kontakt med läkare, kurator och biståndshandläggare för att nämna några exempel. Det är naturligt att hjälpa sina anhöriga och man gör det gärna. Men blir behovet alltför stort så att alla semesterdagar går åt till dessa gentjänster så blir det som kan vara bra istället något som tynger och belastar. Relationerna kan bli lidande och man orkar inte ge den hjälp som man kan ge och som så väl behövs i dagens samhälle. Risken är att man själv blir sjuk om man inte orkar med att sköta sitt arbete, sin egen familj med barn och vardagliga göromål. Man blir stressad av att känna sig otillräcklig och är på så sätt inne i en ond cirkel.. Samhällets insatser räcker inte till för alla vårdbehövande så alla är beroende av den insats som anhöriga gör. Anhörigas arbetsinsatser är en del i vårt gemensamma åtagande att kunna ge vård och hjälp till den som behöver det. Dagens system med anhörigbidrag behöver ses över så att vi får ett system som kan ge hjälp till fler anhöriga som är beredda att stötta och hjälpa i livets olika skeenden, inte enbart i livets slutskede utan även i andra tider då framförallt äldre behöver lite extra hjälp.
mot · GS02Sf250 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prövningen av rätten till sjukpenning. En allmän, generell och obligatorisk sjukförsäkring är en av de viktigaste grundpelarna i vårt svenska trygghetssystem. Vid sjukdom som förorsakar oförmåga till arbete finns ett skydd som ger trygghet i enlighet med inkomstbortfallsprincipen - standarden kan garanteras och familjeekonomin hotas inte av en tids ohälsa, vilket fallet är i många av världens länder. Rätten till sjukpenning prövas av försäkringskassorna med inkomna sjukintyg etc. som underlag. I allt väsentligt godkänns ersättningsanspråken även om det förekommer att läkarnas bedömning underkänns alternativt överprövas av egna förtroendeläkare. En modell som ibland kritiserats, men i stort fungerat. inträffade emellertid en förändring. tog på eget initiativ beslut om en striktare tillämpning av rätten till sjukpenning - utan beslut av vare sig riksdag eller regering. Effekterna visade sig relativt snart - och har vi hört om hundratals fall där sjukpenning nekas och där den försäkrade står utan ersättning under ett flertal veckor. Det går till ungefär så här: Den anställde blir sjuk, uppbär sjuklön från arbetsgivare och uppvisar intyg från läkare. Efter sjuklöneperiodens tredje vecka övergår ärendet till sjukförsäkringen och då prövar rätten till ersättning. Denna prövning kan i vissa fall pågå upp till två månander varefter den försäkrade kan få beskedet att någon sjukpenning ej kan utgå. Arbetsgivaren står naturligtvis inte för någon ersättning, eftersom något arbete inte utförts. Kvar finns - men då väntar en prövning som mycket väl kan sluta med att bilen får säljas eller besparingar tömmas. Från försäkringssynpunkt framhålls att en ersättning inte kan betalas ut förrän den prövats - vilket naturligtvis är förståeligt. Men effekten av den långa prövningen blir för den enskilda helt orimlig. En rimlig väg är naturligtvis att rätten till sjukpenning upphör efter det att beslut tagits. Då har den försäkrade en möjlighet att gå tillbaka till arbetet och kräva anpassning av arbetsuppgifterna, rehabilitering etc. Om inte en korrigering av RFV:s nya tolkning av sjukpenningprövningen genomförs finns allvarlig risk för att tilltron till våra generella försäkringssystem skadas väsentligt. bör därför begära att regeringen genomför åtgärder som förhindrar att enskilda människor ställs utan ersättning på grund av den nya prövningen av rätten till sjukpenning.
mot · GS02Sf251 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att procentsatserna för sjukskrivning blir mer flexibla och anpassade till den sjukskrivnes behov. Det är ett känt faktum att ett av landets största problem både mänskligt och ekonomiskt är ohälsan. Sjukfrånvaron är alldeles för hög. har många utredningar funderat över hur rehabiliteringen av långtidssjuka, arbetslösa och andra utsatta grupper kan förbättras. Ett problem är att efter långtidssjukskrivning kunna komma tillbaka till full arbetsförmåga. Ett exempel: En person har fått 50-procentig sjukskrivning samt byte av tjänst som resulterat i att personen känner sig bättre och kan tänka sig gå upp lite mer i arbetstid, till . Även arbetsgivaren tycker att det skulle fungera. Svaret från är att denna möjlighet inte finns. Regelverket tillåter endast sjukskrivningar enligt följande: 100, 75, . 40 procents sjukskrivning faller utanför regelverket och kan därför inte beviljas. Detta medför att den sjukskrivne personen måste stanna kvar med 50-procentig sjukskrivning eftersom anses bli för hårt för personen ifråga. För att ge möjlighet för långtidssjukskrivna att successivt återgå till normal arbetstid bör regeringen överväga flexiblare procentsatser för sjukpenningen.
mot · GS02Sf254 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande regelverk och ansvarsfördelning för att arbetstagare med funktionshinder skall tillförsäkras en adekvat intensivträning och förebyggande rehabilitering. Syftet med såväl de arbetsmarknadspolitiska som de sociala och medicinska rehabiliteringsinsatserna är att människor med svåra handikapp och funktionshinder ska kunna leva så självständiga och välfungerande liv som möjligt. Många skador, sjukdomar och handikapp kräver regelbunden träning och behandling för att inte funktionshindret ska förvärras ytterligare. Det är ofta ett krävande och slitsamt träningsprogram som personer med funktionshinder själva ansvarar för. Det är också nödvändigt att ha möjlighet till perioder med intensiv träning och rehabilitering. Behoven varierar givetvis men rehabiliteringsperioden kan vara . Vissa landsting har tidigare beviljat "bidrag för utomlänsvård", vilket gjort det möjligt för personer med funktionshinder att finansiera sin intensivträning vid något av de specialiserade rehabiliteringscenter som finns i landet. ger inte landstingen längre (något enda undantag kan finnas) bidrag till den förebyggande intensivträningen som ges vid specialistcentren. Arbetsgivaransvaret för rehabilitering är lagreglerad när det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Verkligheten visar att det inte fungerar för personer med bestående och livslånga funktionshinder. Det är svårt för den anställde att orka/kunna/våga ställa krav på sin arbetsgivare för en kostsam och periodiskt återkommande rehabilitering. I den kontakten mellan arbetsgivaren och den rehabiliteringssökande anställde blir beskedet ofta att det är för betungande ekonomiskt. Även arbetsgivare med många anställda värjer sig för dessa kostnader. Attityden kan vara: "Vi har redan gjort en insats och tagit vårt ansvar eftersom vi har anställt en person med funktionshinder." Arbetstagaren med funktionshinder måste få rätt till nödvändig rehabilitering. En översyn behöver göras för att se över otydligheter och eventuella brister i rådande regelverk och system. I sammanhanget bör det också prövas om inte den här typen av rehabiliteringsbeslut ska hanteras av , såsom sker med annan arbetsplatsrelaterad hjälp.
mot · GS02Sf255 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge riktlinjer till som går ut på att samtliga asylsökande skall informeras om situationen på arbets- och bostadsmarknaden i landets kommuner. Enligt undersökningar blir många asylsökande inte informerade om var i det finns överskott respektive underskott på bostäder och arbetstillfällen när de ska bestämma var de vill bo. I stort sett den enda information de har att tillgåär uppgifter från eventuell släkt och vänner som kan upplysa om situationen där de bor. Hellre än att ta steget rakt ut i det okända, och bosätta sig på en ort de inte vet något om, väljer många asylsökande att söka sig till orter där de redan har släkt, vänner och landsmän. Många ångrar sig i efterhand, när de inser att de varken får jobb eller ordentlig bostad där de valt att slå sig ner. Men vid det laget kan det vara jobbigt att flytta. Man har vant sig vid det nya stället, har tryggheten i släkten som redan bor där och barnen har börjat rota sig på orten. Många asylsökande vittnar om att de om de fått göra om sitt val hade bosatt sig på en annan ort från början, om de bara fått bättre information om tillgång på jobb och bostäder. Med tanke på att vi har en situation där många asylsökande söker sig till samma orter, dessutom orter som redan har en svår bostads- och arbetsmarknad, ligger det i allas intresse att se till så att inflyttningen även sker till orter som skriker efter arbetskraft och har många tomma lägenheter. Förutom alla andra fördelar, ekonomiskt och mänskligt, skulle detta möjliggöra en bättre integration av invandrare. Alla rön tyder nämligen på att jobb är den viktigaste nyckeln till integration.
mot · GS02Sf256 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om punktskriftsundervisning och rehabiliteringsersättning. Ett stort problem för vuxna synskadade är och har varit att få tillgång till avancerad utbildning i punktskrift. I en dom från länsrätten i har det konstaterats att punktskriftsundervisning kan utgöra sådan arbetsinriktad rehabilitering för vilken det kan utgå ersättning enligt 22 kap. lagen om allmän försäkring. Däremot finns det ingen möjlighet att betala särskilt bidrag i form av ersättning för kost och logi för utbildning som varar . Detta enligt 8 § förordningen (1991:321) om rehabiliteringsersättning. Att på ett tillfredsställande sätt lära sig punktskrift eller för den delen genomgå annan form av omfattande rehabilitering görs inte . Det är därför högst otillfredsställande att sådan ersättning är begränsad till en så .
mot · GS02Sf257 · 2004-09-30 00:00:00 — Rätten till sjukpenninggrundande inkomst tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av informationsplikt hos berörda myndigheter angående regler för sjukpenninggrundande inkomst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för sjukpenninggrundande inkomst bör förändras eller förtydligas så att man inte kan förlora den efter egenfinansierade studier. I vissa fall kan en person utan förvarning få sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) satt till noll kronor av . Jag har blivit uppmärksammad på ett fall där detta lett till mycket olyckliga konsekvenser för den enskilde. Eftersom vidhållit sitt beslut vill jag uppmärksamma och regeringen på fallet i förhoppning om att regelverket ska förändras alternativt förtydligas så att inte fallet upprepas. En person har blivit långtidssjukskriven och rekommenderas av arbetsförmedlingen att försöka byta arbete. studier och en växande förhoppning om att kunna komma in i ett nytt yrkesliv mister vederbörande sitt studielån på grund av åldersskäl. För att ändå kunna fullfölja studierna finansieras de sista terminerna med egna medel. Efter lyckade studier hägrar ett nytt jobb men en ny sjukdom drabbar hårt. Lika hårt känns det förmodligen när meddelar att den sjukpenninggrundande inkomsten är satt till noll kronor av det skälet att personen i fråga inte haft någon inkomst under den sista studietiden. Jag har varit i kontakt med i ärendet men fått till svar att man är medveten om problematiken men måste följa gällande regelverk. Ärendet är överklagat till länsrätten som beslutat om avslag. För att återfå sin sjukpenninggrundande inkomst tar det dessutom hela 6 månader efter att vederbörande fått arbete. Dåär det ju "tryggare" att befinna sig i arbetsmarknadsåtgärder eftersom man då är garanterad en viss sjukpenning. Detta faktum motverkar motivationen till att hitta ett "riktigt" arbete. Det är lätt att hamna utanför trygghetssystemen, även om man varit aktiv och betalat in till detsamma, men det är mycket svårt att komma in igen. Jag anser därför också att det måste finnas en informationsplikt om reglerna för sjukpenninggrundande inkomst för myndigheter gentemot den som lämnar arbetsmarknaden tillfälligt, exempelvis för studier, föräldrapenning eller liknande. I den studiesociala utredningen och trygghetssystemen SOU 230:130 nämns frågan om de studenter som förlorar sin SGI för att de inte uppbär studiemedel. Utredningen menar att bestämmelserna för SGI motverkar tanken om ett flexibelt användande av studiemedlen eftersom stöd måste uppbäras kontinuerligt för att ge skydd. "Skyddsbestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst anpassas till ett flexibelt användande av studiemedlen, samt att vissa åldersgränser för studerande anpassas till livslångt lärande." Regeringen har inte lagt någon proposition i ärendet. Regeringen bör ta initiativ till att förändra eller förtydliga regelverket för studerandes möjlighet att behålla sin SGI vid egenfinansierade studier. En informationsplikt bör också införas hos berörda myndigheter.
mot · GS02Sf261 · 2004-09-28 00:00:00 — Flexibla sjukskrivningsnivåer i sjukförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mer flexibla sjukskrivningsnivåer i sjukförsäkringssystemet. Arbetet med att få ner sjukskrivningstalen förs på många områden. Det är nödvändigt då inte finns någon enskild patentlösning på ohälsan. Ett sätt att motverka ohälsan skulle vara att ta bättre tillvara på den "friska" delen av sjukfrånvaron. Antalet deltidssjukskrivna ökar nämligen och ett centralt perspektiv måste då vara att snarare se till arbetsförmågan än till arbetsoförmågan. En person med 50 procents sjukskrivning är med detta synsätt arbetsför till . Dessa procent måste tas bättre tillvara. är den lägsta nivå då sjukpenning utfaller . Ersättningsnivåerna är därefter låsta vid 50, 75 eller 100 procents sjukskrivning. Förutom den "självrisk" på som finns inbyggd i systemet kan man vända sig emot det något stela sättet att beräkna arbetsförmågan på. Många skulle nog vilja jobba utan att kanske riktigt orka . En ökad flexibilitet i sjukförsäkringssystemet vore därför önskvärt för att bättre anpassa nivån till den sjukskrivnes behov och därigenom underlätta en stegvis återgång till arbete. En förändring av sjukskrivningsnivåerna kan komma att kräva förändringar i en rad andra system, bland annat aktivitets- och sjukersättningarna.
mot · GS02Sf264 · 2004-09-26 00:00:00 — Sjuk- och aktivitetsersättning vid humanitära skäl begär att regeringen återkommer med förslag om utvidgad rätt till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå i enlighet med vad i motionen anförs. Som det ser ut har personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller dylikt när de bosätter sig i inte rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning på garantinivå. Flyktingar som fått uppehållstillstånd med stöd av eller som skyddsbehövande i övrigt är emellertid undantagna från denna regel. Detta medför att personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder redan när de bosätter sig i inte har rätt till garantiersättning om de exempelvis beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. Detta påpekades också i regeringens proposition Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension (prop. 2000/01:96). Där angavs också att det är "angeläget att staten tar ansvar för försörjningen av de personer som uppfyller de medicinska kriterierna och varaktighetskriterierna för rätt till förtidspension men som på grund av kraven på viss försäkringstid inte har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning eller endast en låg sådan". Denna inställning har varit rådande hos både regering och riksdag. Både i proposition Reformerad förtidspension (prop. 1997/98:111) och i socialförsäkringsutskottets betänkande som behandlade frågan (bet. 1997/98:SfU11) angavs att regeringen utreder frågan om ersättning till åsyftad grupp och avser att återkomma till i frågan. Även i frågan om äldreförsörjningsstödet (prop. 2000/01:136) erinrades om att frågan om försörjningen för denna grupp skall beredas vidare. Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur rätten till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå skall utvidgas till att gälla personer som är arbetsoförmögna vid bosättning i men som inte fått uppehållstillstånd av flyktingskäl. Detta bör begära.