mot · GS02T446 · 2004-10-03 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 36:1 : Administration, ramanslag 36:2 Väghållning och statsbidrag, ramanslag 36:3 : Administration, ramanslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Nytt anslag: Infrastrukturbolag, räntekostnader Nytt anslag: Rikstrafiken, trafikupphandling av kollektivtrafik i glesbygd Goda kommunikationsmöjligheter, både reella och digitala, är en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur försvåras utvecklingsmöjligheterna betydligt i landets regioner. Det är därför rimligt att planeringen av infrastruktur i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag ska våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur, reell och digital, är en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv därför är viktig av både ekonomiska och demokratiska skäl. Kostnaderna för att återhämta det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet är ca . De medel som regeringen tillskjutit utgiftsområde 22 för ny- och ombyggnationer skulle därför behövas för att ta igen det eftersatta underhållet samt att garantera drift och underhåll. Anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag bör därför räknas upp med för att ytterligare möjliggöra att det eftersläpande underhållet börjar tas igen. För att kunna genomföra de nyinvesteringar som krävs förordar vi att alternativa finansieringslösningar (t.ex. en s.k. PPP-lösning) skall prövas på några större väl avvägda väg- och järnvägsprojekt som exempelvis E 20 genom , E 4 längs , E 22 i sydöstra eller i . Genom att använda ur anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter samt av tillskjutna medel täcks ränte- och amorteringskostnaderna. På detta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas . Det förutsätter givetvis noggranna uppföljningar av varje enskilt projekt för att inte spräcka kalkylerna. I budgetmotion räknar vi konsekvent med avskrivningstid och en kalkylränta motsvarande den 10-åriga statsobligationsräntan. För att inte riskera att överdriva de positiva effekterna använder vi oss av dessa försiktiga antaganden. De infrastruktursatsningar vi gör belastar utgiftsområde 22 efter annuitetsprincipen. Minskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna, samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt, leder till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drar sig tillbaka. I många län minskar turtätheten och linjer läggs ned. Denna utveckling måste förhindras, och avsätter därför till stöd för kollektivtrafik i glesbygd.