ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02Fi48 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ytterligare oberoende fondernas risktagande och kostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Sjätte nuvarande direktiv och placeringsregler bör upphöra och att fonden fullt ut bör inordnas i buffertfondssystemet med samma direktiv och placeringsregler och att detta bör ske genom en samordning med Andra AP-fonden. Den offentliga ägarrollen utövas genom att regeringen utser styrelser för AP-fonderna. Fondernas möjligheter att i sin tur utöva en ägarroll gentemot de företag de satsar i sker främst på två sätt. Det är dels genom att avveckla respektive utöka sitt ägande, dvs rösta med fötterna, dels genom att tillsätta styrelser som man tror ska leda företaget i en gynnsam riktning. I övrigt deltar fonderna på bolagsstämmor, deltar i nomineringskommittéer och tillkännager vilken policy de har i frågor som styrelsernas sammansättning, bonusprogram etc. Det är svårt att tänka sig att ägarrollen ska kunna utövas genom detaljföreskrifter med detaljerade mål för hur företagen ska ledas. Fonderna ska inte heller bedriva närings- eller regionalpolitik etc. Det gäller istället främst för fonderna att arbeta för att så bra styrelser som möjligt ska utses. Det är vår övertygelse att det sett är lönsamt för företagen att ha diversifierade styrelser, med ledamöter med olika erfarenheter och av olika kön. Den press på förnyelse som marknaden ger kommer med all sannolikhet att leda till fler kvinnor och fler personer med olika erfarenheter i styrelserna. Jämställdhet, mångfald och hänsyn till miljön leder enligt vår uppfattning till lönsamhet, att fondernas mål uppfylls. Regeringen tar, baserad på det underlag som tagit fram, upp en diskussion om fondernas aktiva risktagande samt den förhållandevis låga skillnaden fonderna emellan. Regeringen finner också mot denna bakgrund att kostnaderna inte står i proportion till graden av förvaltningsaktivitet. Detta är komplicerade frågor där också försök till detaljstyrning från ägaren/statens sida inte är acceptabel. Det finns därför inom detta område skäl att inhämta ytterligare synpunkter, utvärderingar och bedömningar. Regeringen bör därför låta ytterligare utanförstående expertis analysera denna fråga. , som av regeringen numera räknas som en buffertfond inom fördelningssystemet, ingår inte i pensionsuppgörelsen. bör helt och fullt inordnas i buffertfondssystemet genom att dess nuvarande direktiv och placeringsregler ersätts av direktiv och placeringsregler för Första till . Det bör övervägas i vilken form samordning med Andra AP-fonden (vilken också har säte i ) ska ske.
mot · GR02Ju26 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:154 Lag om luftfartsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag på ändrade finansieringsprinciper. Regeringen föreslår att säkerhetskontroller av passagerare och baggage skall finansieras genom att ett särskilt avgiftssystem införs. Avgiften skall vara enhetlig. Avgiftssystemet föreslås vara självfinansierande och inte innebära några kostnader för de berörda myndigheterna. Förslaget innebär att kostnaderna läggs på passagerare och transportköpare. Vi ställer oss i huvudsak bakom regeringens förslag till ny lag om luftfartsskydd men anser att regeringen vid behov bör återkomma till med förslag på ändrade finansieringsprinciper. Regeringens förslag om avgiftsfinansiering av säkerhetskontroller aktualiserar åtminstone två principiellt viktiga frågeställningar. För det första är det relevant att ta hänsyn till övriga berörda länders finansieringsmodeller för att undvika snedvridningar av konkurrenssituationen. För det andra bör en diskussion föras om gränsdragningar gentemot vad som är att betrakta som skyddsinsatser som bör bekostas av staten. Denna andra fråga är främst intressant vad gäller kostnader för personal som utför uppgifter som närmar sig det polisiära ansvaret. Målet för de terrorhandlingar som skyddsinsatserna syftar till att minimera är inte i första hand de enskilda passagerarna och fartygen; de tjänar snarare som medel. Målet är i stället det demokratiska samhället. I takt med att regleringar syftande till att öka säkerheten införs inom alltfler områden finns det anledning att fråga sig om detta skydd inte bör vara en naturlig del av det skydd varje stat bör hålla sina medborgare med. Utvecklingen går i ovan nämnda riktning även vad gäller säkerheten inom luftfarten. Det är inte otänkbart att frågan kommer att aktualiseras inom fler områden, kanske kommer det att gälla järnvägstransporter och busstransporter. När en allt större del av kostnadsansvaret läggs över på passagerarna innebär detta, förutom att gränsdragningarna för rikets inre säkerhet utsträcks, också att kostnadsbilden förändras för det kollektiva resandet. Vi anser därför att en djupare analys av ovanstående problem bör genomföras.
mot · GR02Ju29 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:159 Tillfälligt omhändertaganda av egendom för att förhindra trafiknykterhetsbrott tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändiga förändringar i nuvarande sekretesslagstiftning. görs 16 000 rattfyllerikörningar i . Det blir 5,8 miljoner . dödas cirka 150 människor i i rattfyllerirelaterade olyckor. skadas cirka 1 000 människor i i rattfyllerirelaterade olyckor. (Enligt MHF:s hemsida.) Det är nödvändigt att öka insatserna mot rattfylleri. Föreliggande proposition är ett steg i rätt riktning, men ytterligare åtgärder behövs. Som privatperson har du möjlighet, och enligt min och många andras uppfattning, skyldighet att ingripa då du misstänker att någon kör rattfull eller är på väg att sätta sig bakom ratten alkoholpåverkad i avsikt att köra. I vissa yrken är du förhindrad att göra detta p.g.a. sekretesslagen. Det gäller t.ex. personal inom sjuk- och tandvård. Om du i din yrkesutövning upptäcker och misstänker att någon av dina patienter är alkoholpåverkad och du misstänker att vederbörande är på väg att sätta sig bakom ratten, hindrar sekretesslagen dig från att anmäla vederbörande till polisen. Detta är inte rimligt och lagen bör ändras på denna punkt. Möjligheten att förhindra att någon begår ett brott som kan få så allvarliga konsekvenser som rattfylleri måste stå över sekretessen.
mot · GR02Ju31 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:164 antagande av rambeslut om angrepp mot informationssystem avslår proposition 2003/04:164, antagande av rambeslut om angrepp mot informationssystem, i sin helhet. Kampen mot internationell brottslighet och terrorism är mycket viktig. Kampen för demokrati och rättssäkerhet är också mycket viktig. I dessa tider finns det ibland en uppenbar risk att rättssäkerheten får stå tillbaka och att terroristbekämpningen är helt överskuggande. Efter terrordåden i 2001 och i har makthavare inom EU haft alltför bråttom. Perspektivet, att hårdnande internationella motsättningar kan bottna i globala orättvisor och ett osynliggörande av fattiga länder, saknas helt. Det aktuella rambeslutet är en del av ett paket av rambeslut som anses vara viktiga för bekämpandet av terrorism. Hacking, virusspridning och annan datastörning kan innebära stora problem får både enskilda, företag och det offentliga. Det kan medföra betydande ekonomiska förluster såväl som säkerhetsrisker. Att bekämpa brottsligheten på detta område är viktigt men ännu viktigare är att inse sårbarheten i systemen. Stora delar av svensk infrastruktur kan slås ut oroväckande lätt. Man måste lägga kraft på att lösa denna problematik och det finns all anledning att utreda detta närmare . Vi välkomnar emellertid en eventuell förbättrad lagstiftning på IT-brottsområdet. Vi ser dock inte behovet av att anta ny lagstiftning som så akut att man kan bortse från ett normalt lagstiftningsförfarande. anser att lagstiftningsprocessen måste utgå ifrån demokratisk insyn. Lagstiftning får inte hastas fram och bör ges möjlighet att bedöma konsekvenserna av sina beslut. För att säkerställa rättssäkerheten och för att värna en demokratisk lagstiftningsprocess skall därför propositioner om antaganden av rambeslut innehålla förslag till följdlagstiftning. Av samma anledningar måste alla lagstiftningsanknutna processer inhämta synpunkter från samhället. Ett remissförfarande av traditionellt slag har inte tillämpats i detta fall. Vi anser att propositioner om antaganden av rambeslut skall föregås av sedvanlig remissbehandling. Med anledning av det ovan anförda anser vi att skall avslå proposition 2003/04:164.
mot · GR02Ju33 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:166 antagande av rambeslut om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott avslår proposition 2003/04:166, antagande av rambeslut om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott, i sin helhet. Kampen mot internationell brottslighet och terrorism är mycket viktig. Kampen för demokrati och rättssäkerhet är också mycket viktig. I dessa tider finns det ibland en uppenbar risk att rättssäkerheten får stå tillbaka och att terroristbekämpningen är helt överskuggande. Efter terrordåden i 2001 och i har makthavare inom EU haft alltför bråttom. Perspektivet, att hårdnande internationella motsättningar kan bottna i globala orättvisor och ett osynliggörande av fattiga länder, saknas helt. Det aktuella rambeslutet är en del av ett paket av rambeslut som anses vara viktiga för bekämpandet av terrorism. Rambeslutet om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott innehåller emellertid intressanta förslag och vi välkomnar en eventuell förbättrad lagstiftning på detta område. Vi ser dock inte behovet av att anta ny lagstiftning som så akut att man kan bortse från ett normalt lagstiftningsförfarande. anser att lagstiftningsprocessen måste utgå ifrån demokratisk insyn. Lagstiftning får inte hastas fram och bör ges möjlighet att bedöma konsekvenserna av sina beslut. För att säkerställa rättssäkerheten och för att värna en demokratisk lagstiftningsprocess skall därför propositioner om antaganden av rambeslut innehålla förslag till följdlagstiftning. Av samma anledningar måste alla lagstiftningsanknutna processer inhämta synpunkter från samhället. Ett remissförfarande av traditionellt slag har inte tillämpats i detta fall. Vi anser att propositioner om antaganden av rambeslut skall föregås av sedvanlig remissbehandling. Med anledning av det ovan anförda anser vi att skall avslå proposition 2003/04:166.
mot · GR02N20 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:139 Avtal mellan och om vitaliserat näringslivssamarbete avslår regeringens förslag om att tillträda avtalet mellan och om ändring av protokoll om upprättande av en fond för svensk-norskt industriellt samarbete. avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att på det sätt som beskrivs i propositionen använda de medel som erhålls från Svensk-Norsk Industrifond. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de medel som svenska staten erhåller från Svensk-Norsk Industrifond. Regeringen föreslår i föreliggande proposition 2003/04:139 Avtal mellan och om vitaliserat näringslivssamarbete att Svensk-Norsk Industrifond (SNI) i princip avvecklas genom att samtliga dess tillgångar ska överlämnas till den svenska respektive . De återstående tillgångarna i fonden ska enligt propositionen tillfalla respektive Innovasjon . Den verksamhet som tidigare bedrivits av SNI ska bedrivas av ett sekretariat som upprättas av och Innovasjon . Den ekonomiska politiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag. anser att det är av största vikt att förbättra för framförallt de små och medelstora företagen. Det behövs ett bättre företagsklimat med enklare regelverk som går att överblicka för den enskilde, det behövs sänkta skatter på arbete, det behövs en ökad tillgång till riskvilligt kapital och det behövs en god infrastruktur. Vi anser att det framförallt är generella förbättringar på en rad områden som behövs för att stärka svenskt näringsliv och därmed företagens möjlighet till handel. Kontakten mellan och har tjänat båda länderna väl så länge dessa statsbildningar har existerat. anser att det finns all anledning att bejaka allt tänkbart utbyte som sker mellan våra länder. Däremot ställer vi oss avvisande till att ingå ett speciellt avtal med den i vilket det tydligt beskrivs hur samarbetsprojekt och handelsutbyte mellan små och medelstora företag ska stimuleras i gränsregionerna till . Ett antal utvärderingar, inte minst på regionalpolitikens område, visar att medel som kringgärdas av många begränsningar geografiska, branschmässiga osv. gör ringa nytta. anser därför att SNI ska avvecklas vilket även propositionen föreslår. Det belopp som svenska staten erhåller vid avvecklingen ska riktas till gagn för svensk näringslivsutveckling. Bristen på riskvilligt kapital är i hela landet oroväckande låg. De medel som överförs från SNI bör därför användas till att öka de statliga insatserna på detta område.
mot · GR02N23 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:120 redogörelse för företag med statligt ägande begär att regeringen tillser att det i framtida avtal för svenskspråkiga kanaler i det markbundna digital-TV-nätet inkluderas ett förbud mot alkoholreklam, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa alkoholreklam i periodiska skrifter till sådana skrifter som handlar om mat och dryck. har utvecklingen på det alkoholpolitiska området gått i fel riktning. Totalkonsumtionen ökar stadigt. Fallen av alkoholförgiftning bland ungdomar har växt dramatiskt. Den alkoholrelaterade dödligheten har ökat. Våldsbrotten i samband med alkoholförtäring ökar. Alkoholinförseln från utlandet har ökat, både laglig införsel med ökade tillåtna kvoter, olaglig vidareförsäljning och smuggling. Allt mer av alkoholen kommer från annat håll än Systembolaget, vilket innebär en allt annat än ansvarsfull försäljning. har missbrukarvården fått minskade resurser. Den alkoholpolitiska proposition som regeringen nu har presenterat innehåller inte de kraftfulla åtgärder som krävs för att vända utvecklingen. Den innehåller långa uppräkningar av utredningar som har gjorts eller pågår och om olika förslag som har lagts fram. Däremot mycket få konkreta åtgärder. har tidigare under riksdagsåret motionerat om vad som bör göras för att vända utvecklingen. I den här motionen kompletterar vi därför bara de förslag regeringen lägger om alkoholreklam, och hänvisar i övrigt till motion 2003/04:So345 Alkohol-, narkotika- och tobaksfrågor. Regeringen har haft bråttom att få igång sändningar i det markbundna digital-TV-nätet. Som påpekat i motionen 2003/04:Kr359 Mediepolitik i en internationaliserad värld, hade utbyggnaden av nätet kunnat ske i ett lugnare tempo på marknadens villkor, utan de statliga subventioner som betalas ut. I sin iver att snabbt få ett attraktivt kanalutbud i det markbundna nätet har regeringen accepterat att svenskspråkiga kanaler som sänder från utlandet följer utländska regler för alkoholreklam. Ingångna avtal kan inte ändras , men inför framtida förhandlingar bör den typen av kryphål genom den svenska reklamlagstiftningen hållas stängda. bör uppdra åt regeringen att i framtida avtal för svenskspråkiga kanaler i det markbundna digital-TV-nätet inkludera ett förbud mot alkoholreklam. Reklam i periodiska skrifter Det huvudsakliga konkreta innehållet i regeringens proposition är ett försök att begränsa alkoholreklamen efter domen i det så kallade Gourmet-målet, som öppnade för alkoholreklam i svenska tidningar och tidskrifter. Vi anser att en ytterligare begränsning borde prövas. fann att det dåvarande reklamförbudet inte var proportionerligt i avvägningen mellan skyddet för folkhälsan och den fria rörligheten för varor och tjänster. Vi menar att en rimlig avvägning skulle vara att tillåta reklam endast i periodiska skrifter som handlar om mat och dryck, det vill säga tidningar av samma typ som Gourmet. I sådana tidningar kan reklam för svagare alkoholdrycker framstå som motiverad, och skadan av denna reklam torde vara begränsad. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · GR02Sk47 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:169 medverkan vid statlig trängselskatt beslutar avslå proposition 2003/04:169. har i en tidigare motion föreslagit att avslår regeringens förslag om att införa trängselskatter (2003/04:Sk38). Mot bakgrund av detta ställningstagande anser vi att det inte finns skäl att utvidga den kommunala kompetensen enligt regeringens förslag. Förslaget strider dessutom mot grundläggande bestämmelser i kommunallagen. Det gäller t.ex. lokaliseringsprincipen i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900), som innebär att en åtgärd skall vara knuten till den egna regionen eller de egna invånarna för att få genomföras. Av den bestämmelsen följer också att kommuner och landsting inte själva får ha hand om angelägenheter som bara ankommer på staten. Vi anser att en statlig skatt inte kan betraktas som en angelägenhet. Regeringens och samarbetspartiernas förslag till trängselskatt är en statlig angelägenhet och skall därför skötas av staten. Regeringen var mycket angelägen om att trängselskatten skulle klassificeras som en skatt och inte som en avgift. Detta för att säkerställa att intäkterna tillfaller staten och inte den berörda regionen. Mot denna bakgrund kan det inte hävdas att skatten har något allmänt intresse för kommunerna, landstingen eller deras medlemmar. Detta är särskilt tydligt i där regeringen avser att på försök införa trängselskatt. Flera lokala folkomröstningar har genomförts. Resultaten av dessa var entydiga: En betydande majoritet var emot införandet av en trängselskatt. I propositionen föreslås att kommuner och landsting skall kunna biträda staten med viss förvaltning, t.ex. upphandling, uppföljning, administration m.m. Regeringen klargör inte på något sätt varför kommuner och landsting skulle vara bättre skickade än staten att administrera sådana uppgifter. Inte heller mot denna bakgrund finns det skäl att andra än staten tar det fulla ansvaret för administrationen av de skatter staten väljer att införa. Lagrådet anser att beredningsunderlaget inte är tillfredsställande. Lagförslaget har inte någon motsvarighet i vare sig det kommittébetänkande eller den promemoria som ligger till grund för lagrådsremissen. Någon remissbehandling har således inte skett innan förslaget föreläggs Lagrådet. Ånyo visar regeringen med denna hantering hur illa genomtänkt hela frågan med trängselskatt är. Det faktum att kammarrätten slagit fast att överskred sina befogenheter , då man gav klartecken att börja upphandla de tekniska systemen, är ytterligare ett exempel på detta.
mot · GR02Sk48 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:169 medverkan vid statlig trängselskatt avslår regeringens proposition 2003/04:169 i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringen föreslår i föreliggande proposition, 2003/04:169 medverkan vid trängselskatt, att kommuner ska kunna ingå avtal med staten om att biträda staten med att informera medborgarna om trängelskatten. Likaså ska kommunerna kunna biträda staten i förvaltning och upphandling med anledning av trängselskatten. I en motion med anledning av regeringens proposition 2003/04:145 Trängselskatt redogjorde för sin syn på trängelskatterna. Kommunerna förhindras av grundlagen besluta om uttag av så kallade trängselskatter. Parkeringsavgifter beslutas däremot av kommunfullmäktige enligt lagen Rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. Detta kan ske eftersom lagen stiftades då regeringsform fortfarande gällde och i övergångsbestämmelserna till den nya regeringsformen undantogs nämnda lag enligt sjätte punkten. anser att det finns stora principiella likheter mellan å ena sidan parkeringsplatser och vägyta som tillåter rörliga fordon å den andra. Bägge dessa borde därför båda kunna beslutas av kommunfullmäktige. Detta missförhållande borde efter utredning av regeringen åtgärda. Att Socialdemokraterna i en särskild proposition föreslår att kommunerna ska få rätt att biträda staten med information, förvaltning och upphandling understryker på ett tydligt sätt hur uppochnervänd Socialdemokraternas syn på svensk förvaltning blivit. anser att det är kommunerna som ska bistås av staten snarare än tvärtom i enlighet med subsidiaritetsprincipen som anger att beslut ska fattas på lägsta möjliga effektiva nivå med bistånd av högre nivåer om så krävs. Paradoxalt nog redogör regeringen i propositionen tydligt för när kommunalt självstyre ska gälla. Enligt 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) får kommunerna själva ta hand om alla angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens geografiska område som inte ska skötas av staten. Trängselskatter borde vara just en sådan angelägenhet av allmänt intresse. anser därför att regeringens proposition 2003/04:169 bör avslås i sin helhet.