mot · GS02U242 · 2004-09-30 00:00:00 — 4.2Massförstörelsevapen och lätta vapen9 4.3Bristen på demokrati och rättsstat10 5Starkare samarbete för att möta hot och utmaningar15 5.1EU:s utvidgning och grannar15 5.3Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken18 6Svensk säkerhetspolitik i en ny verklighet20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör bidra till ökat fokus på , och samt en fortsatt hög närvaro på västra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en väl förankrad svensk och europeisk säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullt ut skall vara med i varje form av det internationella samarbetet, såvida det inte finns mycket starka nationella skäl som talar emot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den internationella terrorismen avvärjs bäst med utökat internationellt samarbete samt att gemensamma insatser alltid skall ske på rättsstatens grund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fullt ut skall delta i PSI, som syftar till att hindra framställning och spridning av massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mer aktivt bör bidra till politiska och ekonomiska reformer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de två principerna om respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati skall inbegripas i FN:s millenniemål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör lägga mer kraft på (). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Rysslandsstrategi bör uppdateras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ta initiativ till att de nordiska och baltiska länderna etablerar ett särskilt samarbetsprojekt för att stödja utvecklingen mot demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall bedömas utifrån egna meriter och på samma villkor som andra kandidatländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s politik för västra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall ta initiativet i WTO genom att avskaffa de låga tullsatserna, stegvis sänka de högre tullsatserna, direkt avskaffa exportsubventionerna och stegvis minska jordbrukssubventionerna från 2007.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen i i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tillräcklig kapacitet i EU:s krishanteringsförmåga samt att måste kunna ta sin del av ansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av det svenska försvaret. 1 Yrkande 13 hänvisat till NU. Vi lever i en värld med alltmer öppna gränser. Handels- och investeringsflöden, teknikens utveckling och demokratins spridning har bidragit till frihet och välstånd för alltfler människor. har visat att det är möjligt med en bred och snabb utveckling i huvuddelen av u-världen trots vissa bakslag och brister. Globaliseringen är en bidragande faktor till den positiva utvecklingen. finns det länder som stagnerar under konflikter, fattigdom, underutveckling och spridning av hiv/aids. Till dessa hör i stor utsträckning länder i söder om , där rättsstaten är svag, den ekonomiska utvecklingen är begränsad och inkomsterna för större delen av befolkningen ligger under fattigdomsgränsen. lever mer än 1 miljard människor på mindre än . Fattigdomsutrotningen är en av vår tids största utmaningar och måste ytterligare prioriteras av världens rika länder. Alltfler människor kan dra nytta av en mer öppen värld. Trots detta finns bland vissa en misstro mot globaliseringen och den ökande konkurrensen. Det ligger i sakens natur att den förändringskraft som globaliseringen utgör också utmanar de befintliga maktstrukturerna och grunden för dessa liksom de etablerade samhällsstrukturerna. som vi människor med hjälp av globaliseringen kommer varandra allt närmare är det många som undrar om de har delaktighet i och får fördel av förändringarna. Många upplever att traditioner, kultur och sammanhållning hotas. Det gäller såväl i utvecklade länder som i utvecklingsländer. De institutioner som behövs påöverstatlig nivå uppfattas sällan som en del i det lokala samhället, eller för den delen i den nationella demokratin. Att bättre förankra behovet av lag och rätt, delaktighet och utvecklingskraft för varje enskild individ, likväl som för stater är således en utmaning för det politiska ledarskapet. En politisk konsekvens av globaliseringen är framväxten av fler samarbeten i regionala organisationer. EU är det främsta exemplet, men motsvarande utveckling sker i alla delar av världen, såsom inom ramen för t.ex. (), North American Free Trade Agreement () och Afrikanska unionen (AU). Gemensamt för dessa samarbeten är att de tillkommit i en värld med alltmer öppna gränser och att de verkar med utgångspunkt från en fri handel och med målsättningen att bättre främja fred, säkerhet och utveckling. har varit så välmående, säkert och fritt. Det europeiska samarbetet har varit centralt för denna utveckling. fick EU tio nya medlemsländer, vilket är den största utvidgningen av unionen som genomförts. Den uppdelning mellan och som tidigare funnits, där frihet och demokrati stod mot kommunism och totalitärt förtryck, har därmed slutligt upphört. EU omfattar 25 medlemsländer och drygt 450 miljoner människor, där är en del. Fler EU-medlemsländer kommer inte bara att förändra det sätt på vilket den gemensamma makten skall utövas, utan också balansen mellan de olika länderna. Gamla som nya medlemsländer kommer tillsammans att bidra till utvecklingen i det nya . EU har sedan tillkomsten utvecklats betydligt, utifrån medlemsländernas och medborgarnas vilja och behov. EU finns inte till för sig självt utan för att lösa gemensamma uppgifter över nationsgränserna. Även om målsättningen bör vara att skapa en allt tätare union och ett medborgarnas får vi inte göra oss några illusioner om det befintliga alleuropeiska samarbetet. Trots gemensamma ansträngningar präglas EU alltjämt av nationella intressen som avvägs i gemensamt beslutsfattande. Till detta måste svensk politik förhålla sig och bättre definiera sina intressen och styrkor. En avgörande uppgift är att se till att EU används för "rätt" uppgifter samt skapa bättre folklig förankring. Förslaget om EU:s konstitutionella fördrag som skall godkännas av riksdag är ett betydande framsteg jämfört med nuvarande fördrag. Trots de invändningar vi har på en del punkter avser vi att godkänna fördraget. Vi vill aktivt stödja och bidra till ansträngningarna att fördjupa demokrati på EU-nivå. säkerhetspolitiska situation har förbättrats genom vårt medlemskap i och genom Nato- och EU-utvidgningen till våra grannländer. Genom EU-medlemskapet är vi en del av en politisk och ekonomisk union, grundad på värdegemenskap och ömsesidig solidaritet. Europasamarbetet ger möjlighet att agera tillsammans med övriga länder inom EU, vilket ökat vårt inflytande. ställer det delvis nya krav på svenskt deltagande. Trots att är fritt och har skapat ökad sammanhållning kännetecknas den säkerhetspolitiska situationen i och i världen av många osäkerheter, som inte nödvändigtvis har sin grund i att stater står mot varandra. Konflikter sprungna ur etniska, ekonomiska och/eller geografiska motsättningar är alltjämt en utmaning. Inte minst då de skapar grogrund för dagens mer diffusa, gränsöverskridande och nätverksorganiserade hot. Det handlar särskilt om den internationella terrorismen, massförstörelsevapen och den gränsöverskridande brottsligheten. Säkerhetspolitiskt instabila eller konfliktdrabbade områden kännetecknas ofta av att befolkningen förtrycks av den egna regimen, att det saknas tillräckliga demokratiska traditioner och institutioner som förmår värna rättssäkerheten för befolkningen samt en utbredd fattigdom. Detta leder till inre kriser som utvecklas till konflikter, vilka har en tendens att sprida sig över nationsgränserna. Fattigdom och utanförskap samt brist på demokrati och utveckling skapar grogrund för kriminalitet och terrorism, som lätt får fotfäste och frodas i sköra och sönderfallande stater. Denna utveckling ställer alla länders säkerhetspolitik inför en ny situation och utmaning. Det är vår uppfattning att staters förmåga att värna medborgares säkerhet och frihet förutsätter ökat internationellt samarbete, med ett mer globalt förhållningssätt. Samma faktorer som är en förutsättning för globaliseringens framgång med öppnare gränser kan även användas för destruktiva syften. Den som vill skapa förödelse, i en värld där varor, tjänster, kapital och information rör sig fritt, kan utnyttja detta på både nära och långt håll. Geografiskt avlägsna hot kan således vara lika oroväckande som hot på nära håll. Den europeiska säkerhetsstrategin som antogs resonerar bland annat kring säkerhetsläget. EU:s medlemsländer har härvid gemensamt och samlat definierat de främsta hotbilderna, bekräftat hur vi skall bemöta dessa samt pekat på de politiska konsekvenserna för och övriga medlemsländer. Strategin kommer att ha direkt påverkan på den fortsatta utformningen av svensk och europeisk utrikes- och säkerhetspolitik. Medlemsländerna fastslår bland annat att bör vara berett att ta sin del av ansvaret för säkerheten i världen, att säkerhet är en förutsättning för utveckling samt att i större utsträckning skall vara berett att agera innan en kris uppstår. måste och dess stater ha kapacitet att kunna agera när en konflikt väl uppstått. Det slås även fast att multilateralt samarbete med grund i internationell rätt samt fortsatt starka transatlantiska förbindelser är några av de viktigaste aspekterna för att öka säkerheten och välståndet. Antagandet av solidaritetsklausulen gör det lättare att fatta gemensamma beslut i kampen mot terrorism, utifrån att varje enskilt land tar terrorbekämpningen på största allvar. Den fördjupning och förstärkning som sker på det gemensamma säkerhets- och försvarsområdet ökar EU:s förutsättningar att ta ansvar sida vid sida med och andra demokratier inom ramen för Nato som har det grundläggande ansvaret för säkerhet. kommer och EU:s nya konstitutionella fördrag att bidra positivt till EU:s möjligheter att solidariskt och engagera sig i konfliktdrabbade områden i andra delar av världen. har en möjlighet, men också ett ansvar, att i det närmare samarbete som växer fram inom EU påverka och verka för en mer säker och rättstrygg värld. Det måste handla om en starkare vilja till reformer av FN och en förmåga att bidra till att EU inte bara tycker, utan också kan agera långsiktigt och som en god partner med andra regionala organisationer, men också tillsammans med enskilda länder. Inom EU bör , med sitt geografiska läge och sina kontaktytor, på ett bättre sätt kunna hävda ett närmare samarbete med länder i EU:s närområde österut som , och . skall även fortsatt engagera sig och ha hög närvaro på västra . Detta utesluter inte att måste ha förmåga till omvärldsengagemang, exempelvis gällande utvecklingen i och , vilkas ekonomiska betydelse ökar snabbt. För svensk och europeisk del öppnar den kinesiska utvecklingen upp för strategiska frågeställningar och antaganden om dess säkerhetspolitiska effekter regionalt och globalt. Det handlar t.ex. om vilken betydelse brist på transparens och demokrati har för utvecklingen i och hur stora riskerna är för nya uppblossande konflikter i . EU:s strategiska förbindelser med bör utvecklas som brott mot de mänskliga rättigheterna skall påtalas och fördömas. Också växer fram som en betydande global aktör, med bas i en kunskaps- och teknologidriven utveckling. ser vi hur ICT-sektorns arbete flyttas från till , där man har en mycket hög kompetens till lägre kostnad. De nya förhållandena gör att det finns såväl politiska/diplomatiska som ekonomiska skäl att stimulera ökat utbyte med och kunskap om . För EU och därmed också för är och bör detta vara en strategiskt prioriterad fråga. Uppgiften för är att formulera och driva en tydlig och uppriktig säkerhetspolitik, med utgångspunkt i rådande förutsättningar och fokus på framtida. Det kräver en regeringspolitik som bättre kan förklaras och förankras i för bästa möjliga uppslutning, genomförbarhet och långsiktighet. Det kräver en vilja och förmåga att lämna historiens begränsningar och helt och fullt ta till vara de möjligheter till samverkan som finns att tillgå. Inte minst när det gäller det europeiska samarbetet är det viktigt att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. I dessa delar har den nuvarande regeringens politik inte lyckats. grundinställning bör vara att vi, som ett mot omvärlden öppet och internationalistiskt inriktat land, fullt ut skall vara med i varje form av det internationella samarbetet. Endast om det finns mycket starka nationella skäl som talar emot samarbete, är utanförskap att förorda. skall vara en aktiv och pålitlig partner. EU är det viktigaste verktyget för svensk utrikes- och säkerhetspolitik, för det är i samarbete vi bäst säkrar svenska medborgares rätt till rättstrygghet, säkerhet och frihet. Den internationella terrorismen utgör ett av de största hoten mot våra samhällen. För terrorister är demokratin den främsta fienden. Terrorismen slår mot våra värderingar, det öppna samhället och vår personliga frihet. Terrorismen måste bekämpas och förebyggas utan att vi kompromissar med våra grundläggande värderingar. Annars riskerar vi att skada det vi vill värna om. Redan efter terrorattackerna i formulerade EU en gemensam strategi - en aktionsplan mot terrorism. I kölvattnet av terrordådet i antog EU ett uppdaterat åtgärdspaket mot terrorism. Det kan konstateras, vilket gör, att EU har verktygen och redan fattade beslut, men att svårigheterna ligger i en saktfärdig tillämpning och dålig implementering i de olika medlemsländerna. Exempelvis har flera av de stora länderna inte fullt ut efterlevt den europeiska arresteringsordern. bör i EU verka för att den första åtgärden blir att tillse att existerande institutioner fungerar och att gemensamt fattade beslut efterlevs. Terrorattackerna i och kom efter en lång rad tidigare attacker riktade mot . har attackerna koncentrerats till och , såsom , , , Beer Sheva, och Beslan i ryska . Även har drabbats hårt (, och ). Gemensamt för dessa attacker är att det främst är civila som har lemlästats och dödats. I grund och botten är det en attack mot den medmänsklighet och humanitet som genomsyrar varje civilt samhälle och rättsstat, nämligen individens rätt till egen frihet och att denna skall leda till respekt för andras lika värde och rättigheter. Dess konsekvens måste ytterst vara ett försvar av gemensamma värden kring demokrati, respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna och rättssäkerhet, som skall sträckas över hela världen. Globala och gränsöverskridande hot såsom den internationella terrorismen avvärjs bäst med utökat internationellt samarbete. Gemensamma insatser måste samordnas och ske i militär, juridisk och civil samverkan och alltid på rättsstatens grund. Demokratins principer försvaras inte om vi själva bryter mot desamma. Därför måste all lagstiftning och alla åtgärder utformas med beaktande av de grundläggande fri- och rättigheterna och respekten för den enskildes integritet. I den pågående internationella kampen mot terrorism gäller det att minska riskerna så att människor fritt och med förtroende kan fortsätta med sina normala liv. Då förvägras terroristerna syftet med sina aktioner. Genom att gemensamt med andra regionala och/eller multilaterala organisationer tillsammans med enskilda länder söka lösa regionala väpnade eller frusna konflikter kan fattigdom, hot mot minoriteter och grundläggande fri- och rättigheter minskas som framväxt av extremism, terrorism och att stater hamnar i upplösning undergrävs. Lika viktigt är att bidra till långsiktig stabilisering och att tillsammans med moderata krafter understödja reformer som öppnar upp slutna och totalitära samhällen för att minska stödet åt terrorism och hindra att en ny generation växer upp, villig till terrorhandlingar. I denna del har en sammanhållen utvecklingspolitik, i syfte att utrota fattigdom och skapa långsiktig hållbar utveckling med handel och kunskapsöverföring, betydelse. behöver de aktuella hoten motverkas. De ansvariga måste avslöjas och gripas samt nätverken rivas upp. Lagstiftningen måste ge och vara det ramverk kring vilket det sker en kamp i rättsstatens namn. På ett rimligt och proportionerligt sätt måste allmänheten skyddas och befolkningen förberedas om eller när terrordåd sker. Det är en uppgift för både polisen, säkerhets-, underrättelse- och räddningstjänsten samt försvaret att förebygga och bekämpa terrorism. För att försvaret skall kunna användas i denna typ av insatser krävs dock förändringar i svensk lagstiftning, av den typ som föreslagits i den s.k. 11 september-utredningen. Denna utredning har på grund av revirstrider fastnat i . En ny lagstiftning bör öppna för att försvarets resurser skulle kunna användas vid kvalificerad våldsanvändning mot svåra terroristhot. Det är en given utgångspunkt att sådana insatser i huvudsak sker efter framställning från och ledning av polismyndigheterna. Vi ställer oss positiva till ett förenklat utbyte av information mellan polisen och lagring av trafikdata, förutsatt att det löses med stöd i lag och med beaktande av integritetsaspekten. Ett enigt konstitutionsutskott gav regeringen i uppdrag att ge direktiv till en utredning om teknikberoende integritet. Ingenting har dock hänt, vilket är beklagligt. Ökat utbyte mellan underrättelsetjänster bör möjliggöras. Schengens informationssystem måste vara effektivt. I saknas det dock kunskap och kompetens om hur informationssystem kan användas. Det försämrar svenska förutsättningar att uppfylla åtagandena inom ramen för och riskerar att undergräva principen om den fria rörligheten för människor. Regeringen måste tillse att uppfyller kraven, för vår egen säkerhet men också för den gemensamma trovärdigheten vad gäller kampen mot organiserad brottslighet och terrorism. Vid frysning av tillgångar är det av största vikt att detta görs inom ramen för de lagar som utgör grunden för rättsstater och frihet i demokratier. 4.2Massförstörelsevapen och lätta vapen Det största hotet inom den närmaste tioårsperioden kan komma i form av massförstörelsevapen i händerna på internationella terroristnätverk. Biologiska och kemiska vapen utgör här de främsta hoten. Hantering av massförstörelsevapen kräver stor kunskap och ekonomiska resurser, vilket begränsar deras tillgänglighet för en bredare krets. Hjälp från otillförlitliga stater kan dock leda till att biologiska och kemiska vapen kan bli hanterbara för terrorister. Konsekvenserna vore förödande. För svensk del är det viktigt att fullt ut delta i "the Initiative" (PSI) som syftar till att hindra transport av massförstörelsevapen, raketer och andra leveranssystem eller material som kan användas vid framställning av massförstörelsevapen. Vi ser med stigande oro på den nukleära situationen i . Detta är särskilt allvarligt då regim har som uttalad officiell politik att avskaffa staten . Trots att () vid upprepade tillfällen har uppmanat regimen till samarbetsvillighet och möjlighet till inspektioner fortsätter den iranska regimen att obstruera och försvåra internationell insyn och kontroll av dess möjliga kärnvapenkapacitet. Hotet om iransk kärnvapenkapacitet är överhängande och regimen måste med diplomatiska och/eller ekonomiska medel fås att fullständigt öppet samarbeta med och fullt ut rätta sig efter upphävandeförpliktelserna. Detta måste vara en avgörande fråga vid en vidareutveckling av förbindelserna mellan och . bör i EU driva frågan att EU skall utarbeta en strategi för hur man inom ramen för FN skall agera när ett land som t.ex. bryter mot icke-spridningsavtalet. Det pågår en omfattande handel med lätta vapen, såsom handeldvapen, sprängmedel och minor som kan användas såväl till lands som till sjöss. Det är lätt att förvara dessa utan nämnvärd risk för ägarna. är vapnen lätta att använda då det inte krävs någon större kunskap. De passar därmed väl in i terrorledares sätt att arbeta - utnyttja svaga och fattiga människor. Organiserad brottslighet och tillgången på dessa vapen har utgjort och kommer framgent att utgöra det vanligaste verktyget för den internationella terrorismen. bör verka för att kontroller av export av vapen och strategiska produkter sker på EU-nivå. 4.3Bristen på demokrati och rättsstat Koncentrationen av diktaturregimer och en genomgående politisk instabilitet i regionen gör till en högt prioriterad fråga i den globala kampen mot terrorism och spridning av massförstörelsevapen. Diktaturregimerna i denna region är ett problem i sig men också den underutveckling som det totalitära förtrycket av den enskilde medborgaren leder till. Avsaknad av demokrati och rättsstat ger grogrund för det missnöje och den vanmakt som medborgarna i dessa länder känner och som fundamentalister och terrorister utnyttjar och när sig på. Ett förtryck som drabbar människor får aldrig skyllas på eller ursäktas av föreställningar om kulturell tradition eller religionens krav. EU har med sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik ett ansvar för att medlemsländerna gemensamt agerar med detta som grund. En fredlig lösning på skulle inte bara öka stabiliteten och säkerheten för israeler och palestinier utan också för människorna i övriga och arabländerna. Det skulle även få positiva följder globalt. Detsamma gäller för utvecklingen mot demokrati och rättsstat i och . Den politiska instabiliteten och osäkerheten i denna del av världen utgör ett globalt hot och måste bemötas gemensamt. bör mer aktivt bidra till politiska och ekonomiska reformer i . skall i sin utrikespolitik värna och framhäva demokrati och respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna. Vi välkomnar inrättandet av den permanenta för komma till rätta med den straffrihet som har förekommit för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Ytterligare ett steg i rätt riktning vore att inbegripa de två principerna om de mänskliga rättigheterna och demokrati i FN:s millenniemål. I en särskild kommittémotion, m160 FN och folkrätten, utvecklas syn på folkrätten och värnandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Det finns även länder i vårt närområde som saknar eller brister i värnandet av demokrati och rättsstat. Diktaturen i samt utvecklingen mot ökad centralstyrning och inskränkningar i medborgerliga fri- och rättigheter är inte minst i , men även i , oroande och kräver ökat engagemang från EU och omvärlden. bör lägga mer kraft på (). Med ländervisa bredd bör organisationen kunna användas för att i samverkan med andra, mer uttalat främja demokratisering och rättsstatens principer vid sidan av säkerheten i , , och . rätt till erkända och säkra gränser och en fredlig utveckling skall vara en i unionens politik för . Även det palestinska folket har rätt till en egen stat som har erkända och säkra gränser. De båda staterna måste erkänna varandra. är den enda demokratin i vilket ger en särskild legitimitet, men det innebär också att det därmed ställs höga krav på landet och dess ledning. legitima rätt till självförsvar mot terrorism och annan aggression medför en skyldighet att utöva denna rätt inom ramen för internationell rätt, inte minst med respekt för de mänskliga rättigheterna. förutsätter en varaktig fred och en önskvärd tvåstatslösning ett reformerat palestinskt styre. Bristen på demokrati i området kan inte ursäkta den korrupta och odemokratiska palestinska ledningen under eller den palestinska myndighetens ovilja och oförmåga att förhindra att terroristgrupper verkar från de palestinska områdena.