mot · GS02N393 · 2004-10-04 00:00:00 — vill därför införa ett riskkapitalavdrag som nämndes tidigare. Staten har ett ansvar för att se till att det finns tillgång till riskkapital. Riskkapitalfinansieringen i företags och innovationers tidiga skede, så kallad såddfinansiering, håller på att stanna av fullständigt i . Problemet är de direktiv som Industrifonden och arbetar efter, med avkastningskrav som inte företag i såddfasen klarar av att efterleva. Lösningen är att kraven ändras för en del av medel så att det kan användas till innovationer i tidigt skede. innovatörer och entreprenörer måste ges den goda jordmån som behövs för att deras idéer ska utvecklas och tas till vara i vårt land. I detta ingår ett statligt ansvar för det tidiga riskkapitalet. Regeringen ökar anslagen till såddfinansiering, men det bör noteras att det inte handlar om några nya medel, utan endast en omfördelning av pengar. vill därför öka anslagen med 30 miljoner 2005. En del av anslaget bör förmedlas direkt till IUC-bolagen. ser positivt på helheten i den nya konkurrenslagstiftningen beslutat om, men det krävs att en utvärdering genomförs innan det sista steget i reformen tas för att se om nivån på företagshypoteket är rätt. Frågan har förhalats av regeringen och ikraftträdandet behöver därför skjutas upp så att utvärderingen får visa om de nya reglerna hotar de små och medelstora företagens kapitaltillgång via långivare. Socialdemokraterna har hanterat reformen kring företagsrekonstruktioner på ett oengagerat sätt och inte lyssnat på de varningssignaler som kommit . Därför behöver skjuta upp det slutliga ikraftträdandet av de nya reglerna i tvåår och utvärdera konsekvenserna för företagen. Sedan ett tjugotal år tillbaka stöder staten en utveckling av små kooperativa företag via bidrag till Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU). har LKU också fått i uppdrag att stödja andra former av företagande inom den sociala ekonomin. stöder denna utveckling och anser att regeringen bör utreda hur LKU långsiktigt kan bli en del av närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Ett annat sätt att skapa tillgång till kapital är så kallade kreditgarantiföreningar där föreningens medlemsföretag skapar egna riskfonder och därigenom kan garantera delar av det lån som en medlem beviljats av annat långivarinstitut. Genom denna extra säkerhet kan medlemmen få en lägre ränta. Ytterligare ett sätt är så kallade nätverkslån. Detta innebär lån till grupper av företagare som har ett begränsat kapitalbehov och som vill ta ett gemensamt ansvar för lånet och samverka för utvecklingen av företagen. Vi ser positivt på olika former av regional och lokal samverkan för att öka kapitalförsörjningen. 8.5.10Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag vilka är ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag, de så kallade 3:12-reglerna. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterst komplicerade. Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, det vill säga lön. Fåmansbolagen missgynnas i förhållande till andra företag genom dagens regler. förslag till lösning på problemet innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell vilket innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Socialdemokraterna bör se till att modellen blir verklighet. En utredning har presenterat ett förslag till förändringar av 3:12-reglerna. Förslagen är otillräckliga och kommer i sak inte att ta bort de orättvisor som 3:12-reglerna innebär. I förra årets regeringsförklaring utlovades till förändringar av de så kallade 3:12-reglerna. I årets presentation av budgetpropositionen sa finansminister att avsatts för att minska 3:12-beskattningen. I budgetpropositionen anslås emellertid endast och . Enskilda näringsidkare, handelsbolag, kan liksom aktiebolag göra avsättningar i periodiseringsfond eller expansionsfond. Det innebär att beskattning förskjuts . Avdragstaket är av företagets vinst, som alltså får avsättas. Vi anser att det är av avgörande betydelse att svenskt näringsliv kan genomgå strukturella förändringar utan att skattehinder eller byråkratiska hinder uppstår. Detta rör i förlängningen den svenska välfärden. anser inte att man genom en företagsombildning ska kunna undvika beskattning som man en gång gjort sig skyldig till. Däremot anser att dagens system inte tar tillräckligt stor hänsyn till de likviditetsproblem som kan uppstå för den som önskar att ombilda sitt enskilda bolag till ett aktiebolag. Detta är inte acceptabelt eftersom vi anser att den typen av företagsombildningar behöver kunna ske. avslår regeringens förslag att räntebelägga företagens periodiseringsfonder vilket föreslår att göra. Vi utvecklar detta i vår skattemotion. Riskkapitalavdraget bör också kompletteras med införande av etableringskonto. Att öppna ett etableringskonto innebär att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Det är svårt att spara ihop till startkapital till start av eget företag. Många har också svårt att få banklån för detta ändamål. Ett etableringskonto skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. Också grupper som har svårt att få banklån kan dra nytta av etableringskonto. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot - företag som kanske aldrig tillkommit annars. begär att regeringen utreder hur ett etableringskonto kan utformas i , så att förslaget kan genomföras . 8.5.13Anpassa utifrån småföretagens situation anser att bättre måste anpassas till de små företagens situation. Ett sådant arbete pågår i . regelmängd bör bantas. Straffsatser och sanktionsavgifter måste bättre ta hänsyn till företagets storlek och graden av miljöfarlighet. Balken ska vara inriktad på beivrandet av miljöbrott i stället för pappersexercis. Då blir lagen hanterlig för ansvariga myndigheter och begriplig och förutsägbar för berörda företagare. Ett område som till följd av skattesystem och attityder hållits tillbaka är den privata tjänstesektorn. En mer offensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb i denna sektor. Den ekonomiska brottsligheten och den svarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem i den svenska ekonomin. Enligt () omsätter den svarta sektorn i . Effekterna av den svarta ekonomin innebär ett årligt skattebortfall på . RRV:s undersökning visar också att uppemot 800 000 personer arbetar svart. Det finns dessutom alarmerande signaler om att den svarta sektorn ökar i omfattning. Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också till att sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och en efterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är hushållstjänster. Här skulle en stor mängd vita jobb kunna uppstå om bara skattesystemet omformades. Svartarbetet med enkla hushållstjänster omsätter enligt en utredning gjord av . Lägger man till de reparationer och underhåll i hemmen som utförs svart, och svarta bilreparationer, får man totalt i svart ersättning för tjänster kopplade till hemmen. Därför vill omgående införa den modell om en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster som vi presenterat tillsammans med , . vill också underlätta för de arbetstagare som erbjuds hemservice som löneförmån från sina arbetsgivare. Dagens förmånsvärde är satt så högt att få har råd att ta emot löneförmånen. Om vårt förslag om en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster förverkligas bör också förmånsvärdet sänkas. Då skulle till exempel många personer som arbetar i överhettade branscher kunna ta emot denna förmån, och skattesystemet blir därmed effektivitetsbefrämjande som det skapas nya arbetstillfällen. Den svarta sektorn innebär även betydande problem för de seriösa företag som redan finns och verkar på den vita marknaden. Den snedvridande konkurrensen från den svarta sektorn leder till att seriösa företagare inte har en chans om de inte också fuskar med vissa regler. I några branscher har detta blivit en ond cirkel, där företag tvingas fuska för att överleva på marknaden. Dagens situation riskerar att leda till en kraftigt urholkad skattemoral. Ett fungerande rättssamhälle bygger på att lagstiftningen är förankrad i människors rättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna. 8.6.2Vita jobb och rättvis konkurrens För att komma till rätta med den svarta sektorn krävs en mängd åtgärder. vill här lyfta fram några viktiga punkter: En ny skattereform i skattesystemet måste vara utformad så att den inte utmanar moralen. Enkelhet, låga skattesatser, effektivitet, generalitet och breda skattebaser måste därför vara utgångspunkten. Den ständigt pågående internationaliseringen innebär också att skattesystemet måste reformeras så att inte fler företag och arbetstillfällen flyttar utomlands som inhemsk verksamhet konkurreras ut av andra länder till följd av skattesystemet. Vidare måste arbete och utbildning löna sig bättre än . Skatten på arbete måste därför sänkas genom att Skattereformens mål från 1990-1991 om enkelhet och en maximal marginalskatt om maximalt återupprättas. Socialförsäkringssystemen måste reformeras. Att jobba svart måste genom socialförsäkringssystemens konstruktion bli att fuska med sig själv. Det nya pensionssystemet är ett bra steg i denna riktning. Det behövs mer resurser till rättsväsendet. Mer resurser till bekämpning av ekonomisk brottslighet och en effektivare skatteindrivning är nödvändigt för att upprätthålla de lagar som finns. Detta gör också att konkurrensen inte snedvrids till förmån för den som fuskar. roll måste stärkas när det gäller att verka för en effektiv och rättvis konkurrens i privat och offentlig verksamhet. Den största utmaningen är att återupprätta den allmänna viljan att handla rätt och riktigt. Utan en ökad moralisk medvetenhet och vilja till hederlighet är det förhållandevis lönlöst att omforma skattesystemet. Värderingar och attityder hos individer och grupper kan politiker naturligtvis inte besluta om. Men politiska partier kan och ska bidra till opinionsbildningen. Det är vår förhoppning att kan tillföra bränsle i den debatten. Det krångel som det innebär att starta och driva företag har tidigare nämnts. Regelfloran drabbar inte bara den som driver företag utan avskräcker också många människor som funderar på att starta eget då de inser problemen. Inom vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, till exempel taxi-, restaurang- och frisörnäringen. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår att man bör pröva en modell med schablonbeskattning. Den innebär att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. För restaurangbranschen kan det till exempel vara golvytan och läget, för taxinäringen antalet fordon. Licensavgiften är ingen ersättning för de normala skatterna utan utgör en lägsta nivå för hur mycket skatt som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter etc. för högre belopp än licensavgiften räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. kontrollmöjligheter ökar dramatiskt med ett sådant här system. Modellen finns redan utredd (1997:111) och kan lämpligtvis prövas först i en bransch i ett par regioner för att sedan utökas till flera. En annan mer långtgående variant är att bara ta ut en licensavgift och inga ytterligare skatter från det aktuella företaget. En sådan modell skulle kanske i än högre grad slå ut den svarta ekonomin i de branscher som omfattas. Också detta system med enbart licensavgifter och ingen övrig beskattning av ett företags vinst och arbetskraft bör prövas i en bransch i ett par regioner. Därmed kan de olika systemens effektivitet och konsekvenser jämföras. 8.6.4Fördubbla marknadsföringen av som turistland har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Vi har en vacker natur, ren luft och rent vatten, en spännande historia och ett rikt kulturutbud över hela landet. har ett perifert läge och få landförbindelser med kontinenten. Avstånden i landet är också långa. Vi har en infrastruktur som på de flesta håll tål en tillväxt utan att komma i närheten av de trängselnivåer som förekommer på etablerade turistorter i andra länder. Men det krävs stora investeringar för en väl fungerande infrastruktur. Våra långa avstånd måste till viss del kompenseras genom att vi kan erbjuda god miljö samt hög säkerhet och kvalitet. Vi har också hög kompetens inom strategiskt viktiga områden som språk och IT. har också goda förutsättningar för en kraftfull ökning av konferensturismen som är den del av näringen som omsätter mest pengar per besökare. För att ska kunna växa ordentligt som turistland krävs en ny öppenhet för turistföretagens situation och behov. Det behövs förändringar inom många politikområden. De som berörs är bland annat näringspolitik, regionalpolitik, infrastruktur, utbildning, skatter och forskning. Dessutom behövs en kraftig satsning för att sälja som turistland utomlands. satsar dubbelt så mycket som regeringen, , på turistfrämjande åtgärder. Detta sker utöver generella satsningar på tillväxtfrämjande åtgärder. Se också särskilda motion om turistnäringen. Kvinnor startar av alla nya företag i , en andel som har fördubblats . Tyvärr har utvecklingen klingat av. Det är fortfarande 3,5 gånger vanligare med manliga företagare än med kvinnliga. Två tredjedelar av de nystartade företagen etableras i tjänstesektorn, antingen riktade mot andra företag eller mot privatpersoner. Det kvinnliga företagandet har en stor potential som inte fått blomma ut. Kvinnor har inte samma tradition som män att driva företag och därmed inte lika många förebilder. Det är framför allt män som byggt upp de företagartraditioner och organisationer som utgör marknaden. Ett ökat kvinnligt företagande kan ge näringslivet förnyelse och ökad mångfald. Det kvinnliga företagandet bör därför uppmuntras och stödjas. Kvinnor är i hög utsträckning verksamma inom verksamheter som drivs av offentlig sektor. Möjligheten till eget företagande inom tjänstesektorn måste öka genom att en större del av den offentliga verksamheten utförs i annan regi. av de kvinnor som är anställda inom vård och omsorg vill starta egen verksamhet. De har kompetens och idéer. av landets sjuksköterskor anser att privata arbetsgivare har större flexibilitet och är mer nytänkande än de offentliga arbetsgivarna. Av privatanställda sjuksköterskor har stort förtroende för sin arbetsgivare, medan bland offentliganställda känner stort förtroende. I Socialdemokraternas är det omöjligt att utveckla denna sektor, vilket framför allt drabbar kvinnliga entreprenörer. Bra kommunikationer är en förutsättning för att skapa regional balans och ett effektivt näringsliv över hela landet. Järnvägar, vägar och telekommunikationer måste byggas ut för att ska kunna erbjuda landets olika delar en bra, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga kostnad. Trafikpolitiken ska inriktas mot en fri konkurrens mellan olika transportslag. Miljöaspekter och trafiksäkerhet måste vägas in i utbyggnadsplaner och beskattning. trafikförsörjning måste så långt det är möjligt harmoniseras med EG:s gemensamma transportmarknad. Trafiksituationen i storstäderna måste förbättras vad gäller framkomlighet och miljö, bland annat genom satsning på bättre kollektivtrafik och utbyggnad av kringfartsleder. anser att anslagen till infrastrukturinvesteringar, drift och underhåll bör öka kraftfullt av minskade anslag. Vi anslår därför mer än regeringen till vägar, järnvägar och farleder vilket redovisas närmare i vår motion på utgiftsområde 22 Kommunikationer. 8.9Förbättra konkurrensen och öka avregleringarna En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kallade välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vi får enkelt uttryckt ut förhållandevis lite för våra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras intresset oftast helt och hållet till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion. Marknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning, prissamverkan och som utövar fusionskontroll. Konkurrenspolitiken kan dämpa prisstegringstakten. Den svenska konkurrenspolitiken bör harmoniseras med utvecklingen inom EU. Många indikationer finns på att en stor del av det potentiella nyföretagandet hindras av ett alltför omfattande regelverk. En ökad avreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens. bör konkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare. Såväl privata som offentliga monopol och oligopol ska alltid motverkas. Avreglering bör gå hand i hand med ökat personligt ansvar och ett etiskt riktigt handlande. Minskad yttre styrning och formella regler måste vägas upp av en personlig inre etisk kompass och övertygelse, inom ramar som uppmuntrar den enskilde till arbete, sparande och ansvarstagande. 8.9.1Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat Kommuner och myndigheter bedriver i ökad utsträckning näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Exempel på detta är tvätteritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning och catering. Detta pågår trots att kommunallagen i princip förbjuder kommuner och landsting att konkurrera på företagens marknader. anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och där inte sociala eller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag borde genomföras. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. Många småföretag har problem med att offentligt stöd i olika former ges till deras konkurrenter. har kartlagt problemet och funnit en rad exempel på kommuner som verkar konkurrenssnedvridande. Det handlar om kommuner som gett penningbidrag, gratis eller subventionerad arbetskraft, nedsatta lokalhyror m.m. Sådana stöd är inte tillåtna enligt kommunallagen, men förekommer ändå. Det är främst små företag som råkar illa ut. Det är mycket svårt att överklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till en konkurrent. Om företaget som drabbas inte är kommunmedlem i kommunallagens mening är det omöjligt. Om beslutet om stöd tagits av ett kommunalt bolag går det över huvud taget inte att överklaga. Kommunallagen bör ses över och det bör göras lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. har det uppdagats alltfler olagliga karteller där flyg-, olje- och byggbranschen ertappats med prissamarbete och uppdelning av marknader i syfte att ge sig själva ekonomiska fördelar på andras bekostnad. Dagens konkurrenslagstiftning är otillräcklig. vill vässa lagstiftningen genom att kriminalisera karteller. Personliga straff som böter eller fängelse ska vänta dem som ertappas och fälls. Dagens lagstiftning där enbart företagsböter utdöms saknar tillräcklig verkan. har tillsammans med övriga borgerliga partier och givit regeringen i uppdrag att utreda kriminalisering av karteller. Detta skedde mot Socialdemokraternas och vilja. förutsätter att ett förslag till ändrad lagstiftning föreläggs . bör fåökade resurser och en mer framträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Med hänvisning till det som sagts ovan om näringsverksamhet och snedvridande företagsstöd anser vi att bör ges ett vidgat uppdrag att övervaka också kommunallagens efterlevnad. Om det framkommer att kommunen brutit mot lagen avseende otillbörlig näringsverksamhet bör någon form av marknadsstörningsavgift kunna dömas ut. Dessutom bör en ny representativ taleform, grupptalan, införas. Det innebär att det som ett komplement till det vanliga rättegångsförfarandet införs en lag om grupprättegång vid allmän domstol och särskilda bestämmelser om grupprättegång i kommunallagen. Vidare anser vi att , , i samband med en resursförstärkning förändras till en självständig del av . 8.10Reformera den offentliga sektorn Den offentliga sektorn måste reformeras. Monopol leder till högre priser och ineffektivitet oavsett om det gäller att producera varor eller tjänster. Nyföretagsamhet kan bli viktiga byggstenar i en ny struktur med ett mer decentraliserat och kundstyrt serviceutbud för bland annat vård och omsorg. Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheter där offentliga insatser verkligen kan förväntas vara överlägsna enskilda och kooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag där ett nära, personligt ansvar får ersätta kollektiv fjärrstyrning. Hur stor andel av den traditionellt offentliga servicen som ska erbjudas i privat regi måste avgöras av medborgarnas val i ett utbud av olika tjänster. Behovet av en reformering av den offentliga sektorn innebär inte att dess uppgifter anses obehövliga utan att de i ökad utsträckning bör erbjudas av fler aktörer och därmed skapa valfrihet för medborgaren. En del av den kommunala verksamheten kan med fördel skötas på entreprenad. Möjligheterna att driva enskilda, kooperativa och föreningsdrivna daghem, vårdcentraler och måste förbättras. Politikerna måste i högre grad än renodla sin roll som konsumentföreträdare, och inte påta sig dubbelrollen som producentföreträdare. Samverkan inom olika former av kooperativ verksamhet har goda möjligheter att bli intressanta alternativ bland annat i reformeringen av den offentliga sektorn. Personalkooperativ, föräldrakooperativ, producent- och konsumentkooperativ är former som kan frigöra kreativitet, utvecklingskraft och konstruktivt samarbete. En reformerad offentlig sektor som effektiviserar och renodlar sin verksamhet ställer ökade krav på enskilda innevånares personliga ansvarstagande. Detta ansvarstagande kan i sig leda till nytänkande och utveckling av de uppgifter som tidigare tillhandahållits av det offentliga. Ett ökat personligt ansvarstagande måste ges materiella förutsättningar att fungera genom att skatteuttaget sänks i motsvarande mån. 8.10.1Statens roll i näringspolitiken Statens roll i samhällsekonomin ska vara att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna.