ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk397 · 2004-09-30 00:00:00 — Återinvesteringar i onoterade företag begär att regeringen återkommer med förslag till nya regler för återinvestering i onoterade företag. En av de saker som skiljer företagare från anställda är att företagare ofta är tvungna att investera kapital för att kunna verka som företagare. Om företagaren vill byta företag så behöver företagaren sälja företaget och starta eller investera i ett annat företag. Detta gör att företagare som byter arbete också får skatta för transaktionen på bytet. En småföretagare som säljer sitt företag och återinvesterar köpeskillingen i ett annat småföretag får med dagens regler betala i skatt på vinsten. De flesta småföretagare är aktiva ägare och därmed omfattas de av den progressiva inkomstbeskattningen. Naturligtvis innebär detta ett avbräck för det möjliga kapital som kan återinvesteras. Vi vill att även i de fall företagaren får kontanter vid försäljning av sitt företag ska beskattningen skjutas upp om dessa återinvesteras i ett annat onoterat bolag. finns en liknande möjlighet att skjuta upp beskattningen för kapitalvinster på bostäder för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Det finns också möjlighet att få uppskov med beskattningen när aktierna byts in mot aktier i det köpande företaget. Om en företagare som säljer sitt företag skulle kunna återinvestera köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser skulle det kapital som blev möjligt att investera större. Dessutom så underlättar det omstruktureringar t.ex. då en av två kompanjoner vill starta en annan verksamhet och då enkelt utan skattekonsekvenser kan sälja sin andel i det gamla företaget och starta ett nytt med köpeskillingen. Genom ovanstående förslag kan nödvändiga omstruktureringar ske utan att hindras av skatterna. De innebär också att medel som skapats av produktionsmedel kan återinvesteras i produktionsmedel även i annat företag utan allvarliga skattekonsekvenser. Skatte- och finansutskotten avstyrkte förra en motion med motsvarande innehåll med hänvisning till de skattelättnader som införts för avkastning och kapitalvinster som härrör från onoterade företag. Vi anser att de skattelättnader som införts inte är tillräckliga. Det kan inte vara rimligt att man måste lägga sitt innehav i ett aktiebolag med de extra kostnader i form av administration, revision m.m. som det innebär för att kunna omplacera innehav av aktier i onoterade företag.
mot · GS02Sk398 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad inbetalningsperiod för mervärdesskatt. En enkät bland företag med mindre än 50 anställda visade att mervärdesskattereglerna har orsakat likviditetsproblem för av småföretagen. Mer än varannan småföretagare, , har tvingats betala in moms för en faktura innan de fått betalt för den. I en annan undersökning av företag med 1-19 anställda så framkom att av de tillfrågade tyckte att betalningstiderna hade ökat och ansåg att de hade minskat. Sammanlagt av företagarna hade en genomsnittlig faktisk betalningstid påöver . I tillverkningsindustrin har av företagarna svarat att faktisk betalningstid var . För av företagen var den genomsnittliga betalningstiden eller mer. Även statistik från Upplysningscentralen bekräftar bilden av längre betalningstider. Kundfordringarnas andel av omsättningen i småföretagen har ökat . När nuvarande regler för inbetalning av mervärdesskatt kom till så var det vanligt med en betalningstid . När nu betalningstiderna förlängts så bör inbetalningstiden för mervärdesskatten också förlängas. Många företag betalar moms till staten innan de fått betalt från kunden. En förlängning av tiden för momsinbetalning skulle därför kunna avhjälpa en del av likviditetsproblemen för de drabbade företagen. Ett annat alternativ är att förbättra möjligheterna till uppskov med momsinbetalningarna. Med dagens regler så får företag anstånd med inbetalning av mervärdesskatten endast någon enstaka gång. Sedan förväntas företaget hantera problemet.
mot · GS02Sk399 · 2004-09-30 00:00:00 — Uppskjuten beskattning av andelsbyten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nya regler för uppskjuten beskattning av andelsbyten. För att strukturomvandlingar inte ska hindras av skattereglerna vid försäljning av aktier finns möjlighet till uppskov med beskattningen vid andelsbyten, se 49 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Den ger köparen möjlighet att betala säljaren med aktier i det köpande bolaget och säljaren får vid bytet uppskov med beskattningen. För att få uppskov med beskattningen krävs att den del som betalas kontant är högst av de mottagna aktiernas nominella värde. Problemet är att aktiernas nominella värde kan vara mycket lågt i förhållande till sitt marknadsvärde och den del som betalas kontant blir därför högre än av mottagna aktiers nominella värde. Detta har inneburit att några entreprenörer som bytt sitt företag mot aktier i ett annat tvingats betala skatt på den del som erhållits i aktier. I vissa fall har det inneburit att entreprenören fått betala mer skatt än den kontanta delen av ersättningen. Det har lett till stora ekonomiska påfrestningar då större delen av entreprenörens privata tillgångar varit bundna i aktierna och där avtal om bytet innehållit villkor om att aktierna inte får säljas inom t.ex. . Kontantbegränsningen kan dock undvikas genom att det skrivs två avtal, ett avtal för aktierna som byts och ett avtal för aktierna som säljs. Detta har även prövats och godkänts av Regeringsrätten i rättsfallet RÅ 2002 ref. 27. Den kontanta delen beskattas direkt även vid uppskjuten beskattning av andelsbytet. Därför bör även andelsbyten där kontantdelen utgör mer är av ersättningen få uppskov. Begränsningen kritiserades redan av experter i utredningen som ledde till reglerna om uppskov med beskattning vid andelsbyte. Vi anser därför att begränsningen ska slopas och endast den del som erhållits kontant ska beskattas i samband med överlåtelsen och att för resten ska kunna lämnas uppskov. och finansutskottet avstyrkte en motion med motsvarande innehåll med anledning av att utskottet ville avvakta att regeringen återkommer till med en redovisning efter en analys av bl.a. hur kontantgränsen tillämpas. Vi anser att oklarheter i lagstiftningen har lett till att liknande bytesaffärer har fått oacceptabla olikheter i beskattningen. Detta har framför allt skett under omstruktureringarna under den s.k. IT-boomen . För dem som fått låna till skatten på bytesdelen av avyttringen innebär det en fördröjning och räntekostnader. För dem som är i begrepp att genomföra en bytesaffär med en del av ersättningen kontant innebär den att de måste ha två avtal för att inte behöva betala skatt på den del av transaktionen som inte gett några kontanter att betala skatten med.
mot · GS02Sk407 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subjektivt rekvisit, befrielse, handläggningstider och anstånd när det gäller skattetillägg. Motiv för vårt förslag Skattetilläggen påförs om skattskyldiga lämnat oriktiga uppgifter utan något krav på att de ska ha haft för avsikt att vilseleda eller ens varit oaktsamma vid uppgiftslämnandet. Många av dem som drabbats av skattetillägg har upplevt detta som djupt orättvist eftersom de lämnat uppgifter efter bästa förmåga, men det har ändå blivit fel. De kanske till och med har varit i kontakt med skatteupplysningen för att få reda på hur de skulle göra. Ändå drabbas de av skattetillägg av skatten. konstaterade i en dom bl.a. att skattetilläggen är en straffsanktion och att det tagit innan målet avgjorts i domstol. Debatten har även tidigare förts om rättsäkerhetsfrågor i samband med skattetilläggen. Vi inser att en avgiftssanktion behövs för att få in korrekta uppgifter som leder till rätt beskattning. Men avgiftssanktionen måste vara utformad på ett sätt som gör att skattskyldiga som lämnat uppgifter efter bästa förmåga inte drabbas av denna sanktion. Vi anser att det är av yttersta vikt att ett subjektivt rekvisit införs så att de som försökt att lämna korrekta uppgifter inte straffas. Dessutom behövs generösa regler för befrielse och anstånd för att inte skattetillägg i tvivelaktiga fall ska medföra alltför stor skada. Handläggningen av ärenden och mål om skattetillägg måste avgöras inom rimlig tid för att de som drabbas inte ska orsakas onödigt lidande. Vi anser att detta endast kan garanteras genom att tidsfrister införs för målets handläggning. Vi föreslår att omprövning av beslut om skattetillägg med anledning av överklagande ska ske från att överklagandet inkom till och att målet ska vara avgjort på länsrätten från omprövningsbeslut med anledning av överklagandet. Det är viktigt att har sanktionsmöjligheter så att de skattskyldiga lämnar korrekta uppgifter. Men oskyldiga får inte på ett godtyckligt sätt drabbas av straff som kan leda till oreparabla ekonomiska skador och att grundläggande mänskliga rättigheter åsidosätts. avstyrkte en motion som innehöll bl.a. ovanstående problematik förra . Detta med anledning av att uppsåts- och oaktsamhetsgrunder i stället för objektiva kriterier och tydliga befrielsegrunder skulle göra hela systemet mer svårtillämpat och mindre förutsebart och att den nya organisationen skulle åtgärda problemet med handläggningstiderna. Vi delar inte uppfattningen att subjektiva rekvisit ökar rättsosäkerheten. Inom bl.a. straffrätten och skadeståndsrätten används subjektiva rekvisit för att avgränsa ansvar. Vårt krav på en tidsgräns för handläggningstid i länsrätt för prövning av skattetillägget underlättas naturligtvis av den effektivare organisation som innebär då svarstiderna för i länsrätten kan kortas ner. Men problemen med länsrätternas prioritering av målen om skattetillägg löses inte av nya organisation. Vi anser därför att bör göra ett tillkännagivande om detta.
mot · GS02Sk411 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om växthusodlingens kostnadssituation och konkurrenssituation avseende elcertifikatavgiften. Införandet av elcertifikatavgift och kvotplikt har medfört betydligt ökade kostnader för växthusföretagen och försämrat deras konkurrenssituation. För vissa företag med produktionsinriktning innebär certifikatavgiften mer än en fördubbling av skatte- och avgiftsuttaget på energi. För ett företag med rosodling omfattande innebär avgiften en kostnadsökning på ca . Detta skall ses i relation till en omsättning på . Detta blir en orimlig ökad kostnadsbelastning som i dagens konkurrenssituation inte kan kompenseras med åtgärder för en effektivare energianvändning eller genom marknadspriserna. Regeringen har i tidigare sammanhang framhållit att man senare avser att mer ingående se över vilka sektorer av näringslivet och vilka företag som bör komma i fråga för en befrielse från kvotplikt och certifikatavgift. En proposition i denna fråga har aviserats till innevarande höst. föreslog i sitt betänkande (SOU 2003:38) att företag som uppfyller EU:s kriterier för energiintensiva företag borde bli befriade från kvotplikt och certifikatavgift. Samtliga växthusföretag uppfyller mer än väl dessa kriterier för energiintensiva och konkurrensutsatta företag. För att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har regeringen föredömligt föreslagit sänkt diselskatt för jordbruket. På samma sätt bör växthusodlingens kostnader och konkurrenssituation förbättras genom att näringen befrias från eller får en nedsättning av elcertifikatavgiften.
mot · GS02Sk413 · 2004-09-23 00:00:00 — Biogas som framtida drivmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa långsiktiga regler rörande alternativa bränslen. Fordonsgasmarknaden i såväl som övriga världen håller på att ta nästa steg. Från att ha varit ett miljövänligt alternativt bränsle till att vara ett av de främsta bränslealternativen. Biogasen är skattebefriad vilket har varit en förutsättning för att kunna leverera bränslet till väsentligt lägre pris än bensin. Det har också varit en förutsättning för ett antal stora investeringsbeslut som togs för sedan samt kommer att påverka investeringsviljan . Då 2008 närmar sig fort är oklarheten om vad som händer sedan stor. Konsumenterna är oroliga för restvärdet på fordon och bilproducenterna är oroliga för att göra nya investeringar. En tydlig långsiktig inriktning på beslut skulle underlätta väsentligt. skulle exempelvis kunna följa exempel där reglerna gäller . Det är viktigt att skapa olika incitament för både producenter och konsumenter att fortsätta satsningarna på olika miljövänliga fordonsalternativ. Reglerna kring miljövänliga fordon måste ses över och förbättras. Regeringen måste också vara långsiktig så att marknadens olika aktörer vet hur spelreglerna kommer att se ut och därmed vågar satsa på miljövänliga alternativ.
mot · GS02Sk414 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en differentierad bensinskatt. Regeringen med dess stödpartier har i sina budgetförhandlingar beslutat att höja bensinskatten med per liter. Höjningen är ett hårt slag mot befolkningen i glesbygden eftersom bilen är det enda alternativet vid resor till och från arbetet, vid läkar- och tandläkarbesök, fritidsaktiviteter eller besök vid någon annan serviceinrättning. Regeringen med dess stödpartier har beslutat att höja grundavdraget i vissa kommuner i inlandet, vilket är bra, men bensinskattehöjningen tillsammans med övriga höjda energiskatter och minskade avdragsmöjligheter innebär ändå i slutändan en förlust för glesbygdens befolkning. Glesbygdens utsatta läge ur kommunikationssynpunkt kräver långsiktiga lösningar. Differentierad bränslebeskattning är en möjlig övergångslösning till dess att nya alternativa drivmedel utvecklas. Inlandets stora skogstillgångar är en utmärkt råvarukälla även för framtidens biltrafik. En differentiering av bensinskatten skulle innebära att större rättvisa skapas mellan glesbygden och övriga landet. Enligt vår mening bör en djupstudie göras i syfte att hitta en modell för hur en differentiering av bensinskatten kan utformas.
mot · GS02Sk423 · 2004-09-29 00:00:00 — Drivmedelsfrågan och svensk fordonsindustri tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsgas och skattereduktionen på förmånsbilar. Svensk fordonsindustri ligger väl till när det gäller utveckling, tillverkning och försäljning av personbilar och bussar för biogas och naturgas. har en framgångsrik export av gasbussar. Den tillverkningen kan kompletteras av leveranser av gasbussar i . Samma sak gäller som levererat gasbussar såväl till stadstrafiken i som på export. tillverkar modellerna , V70 och S80 i så kallat Bi-Fuel-utförande som kan köras på biogas, naturgas eller bensin. Tack vare denna satsning konkurrerar man på marknaden för miljöbilar i exempelvis och . får inte missa möjligheten att använda industrikompetensen och styrkepositionen på gasfordonsområdet för att påskynda övergången till miljöanpassade bränslen och underlätta för svensk industri att växa på en långsiktigt hållbar fordonsmarknad. Biogas är enligt alternativbränsleutredningen, det ur miljösynpunkt bästa bränslet och ger mycket låga utsläpp vid användning som fordonsbränsle. Produktion av biogas innebär att kretsloppen sluts. Biogas kan produceras av avfall, men också av odlad gröda. Som restprodukt får man bra gödningsämne, vilket minskar behovet av konstgödsel. Drivmedelspolitiken måste ses i ett helhetsperspektiv och stödja såväl produktion av bränsle som distribution och inköp av fordon för alternativa bränslen. Det räcker inte att enbart fordon eller enbart bränsle finns tillgängligt. Regeringens klimatpolitiska investeringsprogram är därför värdefullt eftersom det ger möjlighet till uppbyggnad av biogasproduktion baserad på avfall som råvara. Men det behövs också incitament för fordonsköparna. Skattereduktionen för miljöklassade förmånsbilar ger en lägre skattereduktion för förmånsbilar som kan drivas med biogas i teknikutförandet gashybrid än för exempelvis bensin-elhybridbilar. Eftersom bensinelhybrid-bilar inte stöder introduktionen av nya drivmedel är detta omotiverat. Systemet bör ses över så att skattereduktionen åtminstone är likvärdig.
mot · GS02Sk424 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa dubbla styrmedel för koldioxid för mindre anläggningar. När handel med utsläppsrätter införs påverkas . har använts av myndigheterna för att ställa krav på att en anläggning måste använda förnybara bränslen. När utsläppshandel införs ställs dessa krav genom att ett utsläppstak införs. Det är då inte längre relevant för myndigheterna att reglera valet av bränsletyp i varje enskild anläggning. Om myndigheterna fortsätter att reglera detta går det inte att utvärdera effektiviteten i systemet med utsläppsrätter. Dessutom snedvrids konkurrensen gentemot andra länder. Därför har regeringen ändrat 16 kapitel och slopat möjligheten att villkora användning av förnybara bränslen i anläggningar som ingår i handelssystemet. För anläggningar som inte ingår i handelssystemet, exempelvis mindre anläggningar, gäller att koldioxidskatten är styrmedlet för att begränsa koldioxidutsläppen. För dessa anläggningar har dock inte ändrats, vilket innebär att det är möjligt för myndigheterna att meddela förbud att använda icke förnybara bränslen. Flera skäl talar för att man bör överväga att justera även för de mindre anläggningarna utanför handelssystemet. är myndigheternas användning av denna tillståndsgivning varierande över landet, vilket innebär att näringsutövare behandlas olika beroende på i vilket län de bedriver verksamhet. Det har också framkommit flera fall där näringsidkare hindrats att använda icke förnybara bränslen, trots att det saknats rimliga förnybara alternativ. Till exempel gäller det vissa former av animalieproduktion i jordbrukssektorn där kraven är höga på jämn temperatur. Samma skäl som talar för att slopa tillståndsgivningen av bränsletyp för anläggningar i handelssystemet talar också för att slopa regleringen för mindre anläggningar utanför systemet. Dessa anläggningar har koldioxidskatten som ett kraftfullt styrmedel som bevisats vara effektivt i olika sammanhang. En dubbelreglering gör det dock omöjligt att utvärdera koldioxidskattens effektivitet och leder till snedvriden konkurrens gentemot andra länder. bör därför ses över i syfte att undvika dubbel reglering både för anläggningar i den handlande sektorn och för anläggningar utanför denna sektor.
mot · GS02Sk426 · 2004-09-20 00:00:00 — Säkerheten för personer med skyddad identitet tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att personer med skyddad identitet garanteras ett fullgott skydd. I tvingas flera tusen kvinnor fly sina hem. De flyr av misshandel, våldtäkt och hot. Många flyr med sina barn. Behovet av skydd för dessa kvinnor och deras barn är stort. Särskilt då de ofta förföljs och hotas till livet av sin före detta partner. Av de ungefär 9 000 som lever med "skyddad identitet" finns också vittnen vars skydd är av absolut nödvändighet för att rättssamhället ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Det man i vardagligt tal pratar om som "skyddad identitet" innebär en spärrmarkering i folkbokföringsregistret och är en av skattemyndighetens skyddsåtgärder. Andra skyddsåtgärder är kvarskrivning och fingerade personuppgifter. En spärrmarkering innebär att personuppgifterna spärras och endast lämnas ut av skattemyndigheten efter särskild prövning. Eftersom uppgifterna i folkbokföringen normalt är offentliga är det enda sättet att skydda sig mot en förföljare. Dock har det förekommit att spärrade personuppgifter lämnats ut till hustrumisshandlare och vittnens "hemliga" bostadsadress har röjts. Det borde inte vara möjligt men har trots allt skett. Det är oacceptabelt och i förlängningen hotar detta urholka förtroendet för rättssamhället. Redan steget att ansöka om någon av de åtgärder som ger ett visst skydd mot trakasserier, hot och våld innebär ett stor ingrepp i den personliga friheten. Till och med något så odramatiskt som att gå med i en bokklubb innebär för den förföljda med "skyddad identitet" att risken att hittas ökar. Dessutom försvåras kontakten med myndigheterna då endast ett fåtal tjänstemän har tillgång till personuppgifterna. är det oerhört viktigt att utsatta kvinnor och vittnen kan skyddas. De exempel som finns på när skyddade uppgifter trots allt lämnats ut visar på nödvändigheten av att åtgärder vidtas för att garantera dessa personers säkerhet.
mot · GS02SK432 · 2004-09-30 00:00:00 — Pensionsavsättning vid försäljning av näringsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till extra pensionsavsättning vid försäljning av näringsverksamhet. Motiv för vårt förslag Eftersom det ligger i intresse med fler företagare är det viktigt att dagens företagare bär med sig en positiv bild av företagandet och inte en bitterhet över skatte- och pensionssystemet. Många småföretagare prioriterar sitt företags konsolidering före sin egen pension i uppbyggnads- och tillväxtskeden. Detta får till konsekvens att de får halvdålig pension i det offentliga systemet (ATP respektive inkomstpension). De har ofta också begränsat med tjänstepensionsförsäkringar. Istället är deras sparande bundet i företaget. Företagare som driver aktiebolag kan "köpa ikapp" pensionsförsäkringar när företaget har råd. Motsvarigheten finns inte för enskilda näringsidkare och delägare i handels- eller kommanditbolag. Många av dessa är s.k. levebrödsföretagare. När de avvecklar verksamheten frigör de goodwill, övervärden på inventarier m.m. och får då en större vinst än normala år i företaget. Problemet är att många upplever att "allt går i skatt" eftersom extravinsten beskattas som inkomst av näringsverksamhet och hamnar över brytpunkten. Denna del av vinsten beskattas extra hårt och ger inte några extra pensionspoäng. Det finns en möjlighet att ansöka om dispens för högre avdrag vid avyttring av näringsverksamhet. Men företagare tycker att dispensreglerna är krångliga och inte fungerar som det är önskvärt. Vi föreslår därför att näringsidkare det år de avslutar sin näringsverksamhet ska få göra avdrag för en pensionsförsäkring eller annat pensionssparande utan begränsning till av inkomsten i aktiv näringsverksamhet. Detta skulle göra att företagare finner att de skattemässiga villkoren är bra vid avslutet av verksamheten och kan lyfta pensionspengarna under efterföljande år.
mot · GS02Sk439 · 2004-09-28 00:00:00 — Problem på den svenska arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydliga och effektiva regler på den svenska arbetsmarknaden. Debatten kring svartarbete och oseriösa bemanningsföretag har varit intensiv . Utländska medborgare lockas hit av oseriösa företagare för att pressa lönerna på den svenska arbetsmarknaden. De uppger sig för att vara egna företagare och kan uppvisa F-skattsedel. Personen har då kommit till landet legalt men i och med att de inte är på formellt sätt anställda utan egenföretagare så gäller inte kollektivavtal och de kan därför sälja sitt arbete långt under gällande kollektivavtal. Detta har blivit ett stort problem som både medför minskade skatteintäkter och framför allt medför oerhört stora problem på arbetsmarknaden. Problemet ligger inte i att människor kommer hit och jobbar utan snarare handlar det om att vissa arbetsgivare utnyttjar kryphål i regelverk och kollektivavtal. Om inga åtgärder vidtas så kan arbetsmarknaden och den svenska skattemoralen snart vara hotad. Detta leder också till en snedvriden konkurrenssituation på marknaden som i förlängningen kommer att leda till att de seriösa aktörerna slås ut. Dessa fenomen har funnits på den svenska arbetsmarkanden , men har exploderat. Regeringen måste se över problemet och hitta en lösning som motverkar exploatering av människor och som möjliggör ett upprätthållande av den svenska arbetsmarknadspolitiken och dess regler.