mot · GS02Bo310 · 2004-10-01 00:00:00 — En bostadspolitik för tillväxt förslag för kontinuerligt bostadsbyggande där bostadskonsumenten står i fokus: En reformerad hyressättning för nyproduktion är nödvändig Skärpt konkurrens inom byggandet för att pressa produktionskostnaderna Byggbranschen står inför ett rekryteringsbehov - satsa även på kvinnor och kulturell mångfald och se möjligheterna med utländska företag och arbetskraft Ny statlig markpolitik utan att gynna etablerade byggföretag Mer forskning och utveckling Valfrihet som ledstjärna - ny upplåtelseform: ägarlägenheter Kommunerna som fastighetsägare - ge handlingsfrihet! Samhällsplanering för ökad valfrihet Infrastruktur och kommunikationer behövs för ökat bostadsbyggande Miljöfrågor och bostadsbyggande kan samverka i stället för att motverka Bostadsbidragens effekter och utveckling behöver en ny bostadspolitik med bostadskonsumentens behov och önskemål i fokus433 Ett dystert facit för bostadspolitiken435 Det byggs för lite och kostnaderna stiger437 Från ett centralplanerings- och myndighetsperspektiv till ett konsumentperspektiv439 program för en ny bostadspolitik440 Reformerad hyressättning i nyproduktionen442 Hyran fastställs i förväg442 Skärp konkurrensen och släpp in fler på marknaden444 Valfriheten som ledstjärna: bestäm själv447 Det ska löna sig att bygga bostäder - inför ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem447 Kommunernas roll som fastighetsägare448 Samhällsplanering för ökad valfrihet449 Bra boendemiljö och bra boende för miljön450 Beskattning av boende måste förändras450 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitiska jämförelser med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svartarbete inom byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnor inom byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad kulturell mångfald inom byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av reformering av hyressättningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga markinnehavet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att försäljning av statlig mark inte snedvrider konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters bostadssituation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör erbjuda mark för byggande av studentbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för den som hyr ut rum i privatbostäder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör följa upp konkurrensen avseende byggmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppgift att bevaka utvecklingen av fler utländska aktörers etablering på den svenska byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behövs en "operation byggsanering" för att komma till rätta med svartarbete inom byggbranschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av subventioner i form av skattekrediteringar och investeringsbidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillväxtvänligt skatteutjämningssystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala bostadsbolagen. beslutar upphäva lagen om allmännyttiga bostadsbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av fastighetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöförbättrande åtgärder inte skall bestraffas med ökad skatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelse för förtätning av storstadsregioner och tätorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastruktur och kommunikationer för ökat bostadsbyggande på tillväxtorter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ägarlägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valfrihet i boendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samhällsplanering för ökad valfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda statens roll inom finansieringssystemen för bostadsbyggande och boende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda räntebidragets framtida utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt ställning för konkurrensintresset i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fri etableringsrätt för dagligvaruhandel. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 31:14 Bidrag till installation av hissar 31:15 Internationellt, jämställdhet, mångfald 1Yrkandena 12, 20 och 21 hänvisade till SkU. 2Yrkande 17 hänvisat till FiU. behöver en ny bostadspolitik med bostadskonsumentens behov och önskemål i fokus utmärker sig inom bostadspolitiken både i ett nordiskt och i ett europeiskt perspektiv. I 109 av kommuner råder enligt bostadsbrist. I dessa 109 kommuner bor av landets befolkning. var motsvarande siffra var femte kommun. Flertalet kommuner har anger att det råder brist på medelstora och stora lägenheter. Bristen på bostäder hämmar tillväxten, omöjliggör studerandes möjlighet att tacka ja till studieplats, tvingar unga att bo kvar hemma längre och omöjliggör människors drömmar om ett annat boende. I är det näst intill omöjligt att inom rimlig tid få ett förstahandskontrakt till en hyresbostad i storstadsregionerna. I de tre storstäderna , och är läget särskilt alarmerande. Bostadsbristen har också spritt sig till andra delar av landet. Regeringens politik visar inga tecken på kursändring. Tvärtom lyser nödvändiga reformer med sin frånvaro. Det låga bostadsbyggandet i tillväxtområdena är en av de avgörande flaskhalsarna som hindrar tillväxt. I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett allt större hot mot en gynnsam utveckling för jobb och välstånd för hela landet. Storstädernas internationella konkurrenskraft och attraktionsförmåga är beroende av tillgången till bostäder. Ser man utvecklingen över kan det konstateras att bostadsbyggandet minskat dramatiskt och stannat på låg nivå både vad gäller småhus och flerbostadshus. Figur 1: Antal nybyggda lägenheter i flerbostadshus och gruppbyggda småhus Det stora underskottet på bostäder har lett till mycket höga priser på småhus och bostadsrätter. Många familjer befinner sig i en situation med höga bostadslån vilket leder till höga boendekostnader. Andra kan inte komma in på bostadsmarknaden på grund av av den höga belåning som krävs. Genomsnittspriset för ett småhus i är nu uppe i . Nio län har snittpriser påöver . Dessa är: (2,4 miljoner), (1,5 miljoner), (1,3 miljoner), (1,2 miljoner), (1,2 miljoner), (1,2 miljoner), (1,1 miljoner), (1,1 miljoner) och (1,1 miljoner). är fortsatt det "billigaste" länet med småhuspriser på i genomsnitt . (SCB, Småhusbarometern). Figur 2: Prisutvecklingen enligt K/B-talet, hela riket (Källa: SCB) Den svenska bostadspolitiken behöver förnyas och förändras. Problemen å ena sidan med stor bostadsbrist i storstadsregioner men också i kommuner i andra delar av landet, vilka ser tillväxten öka. Å andra sidan rivs bostadshus i andra delar av landet. Staten har bildat bolag för att överta fastigheter från kommuner i kris för att utveckla eller avveckla dessa fastigheter. Trots detta finns ny lagstiftning, lagen om allmännyttiga bostadsföretag, som förhindrar kommuner i egenskap av fastighetsägare att sälja bostäder inom ett kommunalt bostadsföretag. Försäljningar ska prövas av länsstyrelse och i sista instans . Lagstiftningen har medfört att avslag på försäljning innebär att ingen försäljning kan ske till exempel till bostadsrättsföreningar. Detta är ett intrång i det kommunala självstyret och ett hinder mot att kommuner som fastighetsägare kan vidta strukturella ändringar i sitt bestånd för att frigöra resurser och tillmötesgå de boendes önskan att äga sin bostad. Krisen i bostadssektorn beror på att de lösningar som en gång vidtogs för att lösa bostadskrisen i efterkrigstidens och under byggandet av miljonprogramsområdena inte räcker till för att lösa dagens bostadspolitiska utmaningar. Miljonprogramsområdena löste en akut bostadsbrist genom intensivt byggande, har samma områden bidragit till segregerade samhällen. Subventioner, centralplanering och en hög grad av politisk styrning har präglat den offentliga synen på bostadsmarknaden. Dagens bostadspolitik har fler utmaningar utöver bostadsbrist att ta i tu med. Det handlar om svarta kontrakt, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens, höga kostnader, ovilja att införa nya ägarformer för bostäder, politiskt styrning av upplåtelseformer och för liten individuell valfrihet för bostadskonsumenten. I spåren av bristen på bostäder har en svart marknad etablerats som omsätter och vars aktörer utnyttjar bostadslösas desperation och maktlöshet. Ett dystert facit för bostadspolitiken Vid en jämförelse med andra europeiska länder kan vi konstatera att antalet färdigställda nybyggda lägenheter är betydligt lägre i . Vi hade det lägsta antalet färdigställda lägenheter inom EU. Figur 3: Bostadsbyggandet inom EU 2000 - färdigställda lägenheter per miljon invånare (Källa: European Housing statistics samt BI) I är boendekostnadens andel av den totala konsumtionen högst i jämförelse med övriga länder inom EU enligt en jämförelse 2001. De svenska bostadskonsumenternas köpkraft i storstadsregioner som ligger betydligt lägre än i till exempel , , , , och (UBS 2001). Figur 4: Boendekostnadernas andel av den totala konsumtionen inom EU 2001 (Källa: European Housing statistics samt BI) Figur 5 visar nybyggnad av lägenheter i flerbostadshus respektive småhus . Den uppvisar en sjunkande trend totalt sett där bottennoteringen skett . steg nyproduktionen kraftigt i och med byggandet av miljonprogramsområdena. Nästa uppgång kom . Men har bostadsbyggandet minskat och kvarstår på en mycket låg nivå. Figur 5: Nybyggnad av lägenheter i flerbostadshus respektive småhus (Källa: SCB) Lediga lägenheter för omedelbar uthyrning återfinns främst inom allmännyttan i ett fåtal regioner med så kallade utflyttningsorter. Men det finns även exempel på kommuner där utbudet av lediga bostäder inte efterfrågas av de boende vilket föranleder ett behov av nyproduktion. Regeringens lösning på problemet är att inrätta ett statligt bolag som ska avveckla eller utveckla övertaliga fastigheter i ägo. En lösning vi inte ställer oss bakom. Ombildande av hyresrätter till bostadsrätter har försvårats, de kommunala bostadsbolagens roll gynnas, fastighetsbeskattningen minskas inte, nya bidrag införs för att tvinga fram den nyproduktion av bostäder som den övriga politiken omöjliggör. Men motivet för ROT-avdraget enligt regeringens budgetproposition är inte att bygga om fler bostäder utan stödet motiveras med sysselsättningsskäl, det vill säga att man vill skapa fler arbetstillfällen inom byggbranschen. En annan åtgärd från regeringen har varit löftet om sänkt byggmoms, vilket i stället resulterade i en konstruktion med kreditering på skattekontot där strikta regler finns för hyra samt begränsning i antalet kvadratmeter. Den politik som förde bostadssektorn in i krisen kan inte föra den ut ur krisen. Receptet måste i stället vara en politik som tar sikte på att öka produktion av bostäder till priser som är rimliga för konsumenten. Det byggs för lite och kostnaderna stiger Att det byggs för lite hänger samman med att boende i är dyrt relaterat till den disponibla inkomsten. De människor som behöver en billig hyreslägenhet i början av sin "bostadskarriär" hjälps inte av tillkomsten av ett antal nya, mer eller mindre exklusiva, bostadsrätter. Den bristande rörligheten på bostadsmarknaden och systemet för hyressättning bidrar till bristsituationen. En ökad omflyttning skulle innebära att fler mindre bostäder skulle frigöras för till exempel ungdomar. En annan viktig faktor är nyproduktionen som kan stimulera till flyttkedjor, ett ytterligare skäl som ger anledning att rikta kritik mot regeringens ensidiga styrning av produktionen av små hyresrätter. Effekten av flyttkedjor behöver uppmärksammas. Exempel finns från Svenska bostäder där 25 nyproducerade lägenheter medförde att 68 hushåll flyttade och 17 ungdomar fick sin första bostad. (Källa: Byggindustrier.) Produktionskostnaden i tillsammans med beskattningen av bostäder påverkar boendekostnaden i nyproduktion. har produktionskostnaden visat en uppåtgående trend och en allt snabbare ökning. Figur 6: Produktionskostnad för flerbostadshus och gruppbyggda småhus per lägenhet Priset på byggmaterial är en intressant del av den totala byggkostnaden. Enligt Byggentreprenörerna utgörs produktionskostnaderna av moms, byggherrekostnader (inklusive mark) samt byggkostnad. Byggkostnaden i sin tur består främst av kostnader för material () samt löner (). Skillnad i transportavstånd kan inte förklara varför en toalettstol är billigare i än i , vilket den är. Varför köps inte alla svenska toalettstolar i ? Varför slår inte den utländska konkurrensen igenom i form av sänkta priser på byggmaterial i ? Det är ännu en av de svåra frågor som saknar tillfredsställande svar i bostadsdebatten. Prisbilden - både vad gäller byggmaterial och byggande - kan bara förstås mot bakgrund av den mycket speciella situation som råder på denna marknad. Byggbranschen har formats av subventioner och regleringar och är full av oligopoltraditioner, kontakter, bindningar och starka intressen, både på företagarsidan och på facklig sida. Inköpsmöjligheterna påverkas av att det synes svårt att till exempel köpa direkt från fabrik. De olika försäljningsleden leder till extra påslag på priset. Vår analys är att mer konkurrens är avgörande. Fler utländska och inhemska aktörer är nyckelfaktorer för att "konkurrensutsätta" de strukturer som finns i byggbranschen. Men det finns tecken på en förändring. Allt oftare påtalar byggföretag att det behöver göras mer vid upphandlingar av byggmaterial. Möjligen kan också fler utländska företag med vana att upphandla på sina hemmamarknader komma att bidra till en prispress på materialsidan. På en reglerad marknad påverkas antalet faktorer som kan påverka priset. Byggbranschen präglas av en rad regleringar, flera av dem naturligtvis helt nödvändiga och rimliga som miljöhänsyn i markanvändningen och handikappanpassning vid ombyggnation. Andra regleringar måste omprövas i ljuset av problemen på bostadsmarknaden. Tillgången till byggarbetskraft har också vållat flaskhalsar som måste förebyggas. Men likväl måste även insatserna öka för att företag som sköter sig ska kunna ges en rimlig chans mot företag som missköter sig. Byggbranschen har haft problem med svartarbete. var ett initiativ för att komma åt problemen inom restaurangbranschen - det behövs även en "operation byggsanering". Innovationstakten har varit låg i byggbranschen - lägre än i andra branscher. Man gör som man alltid gjort. Vid varje byggprojekt börjar man att bygga arbetsplatsen från början och genomslaget för industriellt byggande synes fortfarande blygsamt. I prefabricerade hus tillverkas badrum ofta av en enda yrkeskategori i stället för sju ute på bygget. Det finns mängder av sådana exempel som väcker tankar om att det borde vara möjligt att pressa priserna och därmed produktionskostnaden genom nya grepp. Men också för att förebygga fukt- och mögelproblematiken som präglat många stora projekt . Det behövs mer av kreativitet och idéutveckling i produktionen. Reglerna för EU:s inre marknad gäller också för byggbranschen. Utländska bolag har juridiskt sett fulla möjligheter att lägga anbud på svenska byggprojekt. Ändå förekommer det i liten omfattning och har lett till kontrakt i ännu lägre grad. Däremot har svenska byggföretag varit framgångsrika i andra europeiska länder. Priset på byggmaterial har diskuterats inom EU. Ett särskilt direktiv om byggmateriel har också antagits med innebörden att nationella specifikationer och standarder ska harmoniseras för att underlätta handel. Ur ett konsumentperspektiv är det mycket angeläget att detta arbete fortgår. Från ett centralplanerings- och myndighetsperspektiv till ett konsumentperspektiv De enskilda bostadskonsumenternas önskemål, drömmar och makt över tillvaron behöver stärkas. Vi i liberalerna vill ändra fokus i bostadspolitiken och sätta bostadskonsumenten i centrum. Bostadspolitiken behöver skifta fokus från ett centralplanerings- och myndighetsperspektiv till ett konsumentperspektiv. Det är dags att lägga om kursen inom bostadspolitiken i liberal riktning. Den enskilda människans möjligheter att ta makten över sin egen situation måste stå i fokus när framtidens bostadspolitik formas. Förutsättningar för mångfald, valfrihet och integration grundläggs redan vid planering och byggande av bostäder, en planering som behöver fokusera på vad konsumenten efterfrågar. Upplåtelseformerna har en central roll. Vi i måste lära av andra länder i men finna vår egen väg utifrån de förutsättningar som finns. Det behövs förändringar som ökar konsumentens egenmakt, förändringar som även tar fasta på tryggheten och förutsägbarheten. liberalernas motion beskriver ett reformprogram för en bostadspolitik som sätter den enskilda människans behov i centrum. I ett liberalt bestämmer du, och ingen annan, utifrån Dina egna drömmar och förutsättningar hur just du ska bo. program för en ny bostadspolitik Ett ökat bostadsbyggande är möjligt med långsiktiga förutsägbara villkor. behöver långsiktiga spelregler och sänkta skatter - inte kortsiktiga, missriktade bidrag! Det behövs en bostadspolitik som ger förutsättningar för ett långsiktigt byggande utifrån bostadskonsumenternas behov och önskemål. Kortsiktiga bidrag med orimliga villkor och politiska beslut som fäller ekonomiska beslutsunderlag för byggherrar är dåliga förutsättningar och leder till att det byggs lite eller inget alls. Att bygga bostadshus, och även kommersiella lokaler, är långsiktiga investeringsbeslut där ekonomiska risker alltid spelar en stor roll för ett beslut om att bygga. Flertalet risker finns. Till exempel att inte veta om beviljandet av bygglov är ett arbete som går fort eller som tar upp till om överklaganden och politiska beslutsprocesser inte går som planerat. Det handlar om en ny kortsiktig giv från regeringen med snåriga investeringsbidrag där man inte vet uthålligheten. Det handlar om bostadskonsumentens ekonomiska förutsättningar att efterfråga bostäder där villkor för hushållsbaserade bidrag kan ändra förutsättningar. Det handlar om avsaknaden av förslag från regeringen för att hitta nya sätt att äga och förvalta bostäder. Det handlar om hur krångliga regelverk kan sätta stopp för kreativitet och utvecklingsarbete för att hitta nya lösningar på bostadssidan utifrån ändrad efterfrågan och demografiska förhållanden. Att saknar en bostadspolitik anpassad utifrån dagens utmaningar innebär tyvärr inte att aktörerna på marknaden med bostadskonsumenten i spetsen fritt kan hitta sätt att lösa problemen. Den socialdemokratiska regeringen begränsar möjligheterna genom stopplagar, restriktioner och genom att vägra lägga reformförslag. Ett exempel är att förslag kring ägarlägenheter saknas. Fler kortsiktiga bidrag skapar inte en bra bostadsmarknad. Därför har konsekvent sagt nej till så kallade investeringsbidrag, vilket innefattar regeringens skattekrediteringar. I årets budgetproposition föreslås än en gång anslag för att stimulera byggandet av hyresrätter med investeringsbidrag. Utöver detta sker en reduktion av skatten genom kreditering av skattekonto för byggande av små hyresrätter och studentbostäder. Löftet om byggmomssänkning sprack och ersattes av denna lösning. menar att dessa kortsiktiga stödformer som förknippas med ett omfattande regelverk vad gäller boyta, hyra per kvadratmeter, uppvärmning, livscykelanalys med mera misslyckats som metod för att lösa bostadsbristen. Kortsiktiga bidrag är visserligen relativt sett "billiga", kan smidigt hanteras statsfinansiellt och kan dras in om behov finns på andra håll. Men de bidrar inte till långsiktigt tänkande och förutsägbara förutsättningar som i grunden är viktiga komponenter för att kunna räkna hem en investering. Osäkerheten kring förutsättningar för nyproduktion hämmar utvecklingen inom bostadsbyggandet, främst nyproduktionen av hyresrätter. Ingen vet om den kalkylerade hyresintäkten kommer att stå sig eller ändras såsom i fallet i . För att stimulera ökat bostadsbyggande behövs andra åtgärder såsom reformerad hyressättning i nyproduktionen, ny upplåtelseform ägarlägenheter, stärkt konsumentstöd, sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt, ökad konkurrens på byggmarknaden, förnyad statlig markpolitik för fler studentbostäder, enklare planregler, mer långsiktig finansiering och tillgång till privat investeringskapital (fler ägarbostäder). Svensk byggindustri är tredje största näring. var 224 000 individer sysselsatta inom byggindustrin. Men svensk byggbransch är också en mycket mansdominerad bransch. Av dessa 224 000 individer utgör kvinnorna någon eller några procent inom de fåtal grupper där de finns representerade. Vi i liberalerna tror att det är möjligt för kvinnor att verka inom byggbranschen, om man skapar förutsättningar för det. Det handlar om psykosociala och organisatoriska faktorer som särskilt begränsar kvinnors möjligheter i byggyrken. Det handlar om löneformer, oklara karriärmöjligheter, brist på delaktighet, men även byggjargong och attityder. Byggchefsbarometern visar på en mycket dyster bild bland cheferna inom byggbranschen. Det är en fjärdedel av cheferna som inte vill öka andelen kvinnor i branschen därför att de tycker att det räcker som det är. Byggbranschen med alla aktörer har sitt ansvar för att öka kvinnors möjligheter inom byggbranschen, men det regering och riksdag kan göra handlar om att genom olika metoder följa, belysa, stimulera och bevaka utvecklingen och också därigenom påverka vikten av detta arbete. Vi förslår därför i budgeten för år 2005-2007 att de som regeringen avsatt för en "ungdomsbostadssamordnare" i stället skall användas för att bland annat utveckla nyckeltal, uppföljning och kunskapsspridningen om jämställdhetsutvecklingen inom byggbranschen. Vi menar att det är önskvärt att regeringen i budgeten för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande beskriver dels vilka aktiviteter som regeringen vidtagit, dels vilka nyckeltal som utvecklats. Nyckeltalens utveckling är av stort intresse. I övrigt handlar det om kunskapsöverföring och kunskapsspridning för att frågan om kvinnor inom byggbranschen ska få den belysning som krävs. Men också eventuella brister i lagstiftning behöver beaktas och utvärderas. bör få i uppdrag att uppmärksamma kvinnor inom byggbranschen specifikt genom att följa utvecklingen kontinuerligt samt bidra till informationsspridning. Reformerad hyressättning i nyproduktionen Ett viktigt skäl till att det inte byggs hyresbostäder är svårigheten att räkna hem en ekonomiskt hållbar kalkyl. Avkastningen blir helt enkelt för dålig sett till investeringen.