mot · GS02Ub481 · 2004-09-30 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Myndigheten för . anvisar för med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen 25:16 Nej till fackliga bidrag 25:17 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:22-74 Ökat antal disputerade lärare 25:22-76 Forskning och forskarutbildning 25:75 Särskilda utgifter m.m. 25:85 Utvecklingsarbete inom område m.m. 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål, medel till regeringens disposition. Nytt anslag: Yrkeshögskola Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: platskostnad Nytt anslag: Lärlingsutbildning, bl.a. marknadsföring och handledning anser att förskoleverksamheten intimt hör samman med synen på omsorg om barnen. Begreppet barnomsorg omfattar såväl föräldrarnas omsorg i det egna hemmet som förskola, familjedaghem, öppen förskola, fritidshem, föräldrakooperativ eller andra alternativa former oavsett om de drivs av kommunen eller ej. Utgångspunkten för val av barnomsorg ska vara barnets bästa och föräldrarna ska ges rätt att välja den barnomsorgsform som passar deras barn bäst. Det innebär att det måste finnas ett varierat utbud av olika barnomsorgsformer, inklusive omsorg i det egna hemmet, för att skapa valfrihet och rättvisa. Eftersom förskolefrågorna inte behandlats av utbildningsutskottet under föregående riksdagsår är vår tidigare riksdagsmotion om barnomsorg ännu inte behandlad. Dessutom har regeringen presenterat en förskoleproposition och med anledning av denna kommer vi att motionera och därför lägger vi ingen särskild barnomsorgsmotion under den allmänna motionstiden. Skolan är en framtidsinvestering både för de enskilda medborgarna och för samhället i stort. Det är samhällets skyldighet att ge alla en likvärdig möjlighet att utvecklas efter sina anlag, intressen och önskemål. Skolan har också ett ansvar att förmedla de värden som ligger till grund för vårt samhälle. har varken kommunerna eller staten levt upp till sina åtaganden för utbildningsväsendet. Trots att mer resurser kommit skolorna till del, har många skolor en standard som inte är tillräcklig för att de mål och riktlinjer som finns i läroplanen ska uppnås. En utbildningssatsning måste därför lägga stor vikt vid kärnverksamheten i och gymnasieskolan för att garantera en likvärdig utbildning över hela landet. anser att skolutveckling ska ske ute på de enskilda skolorna samt på lärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. Därför föreslår vi att myndigheten för skolutveckling läggs ner. I stället satsar vi extra resurser till för att de ska kunna stärka sin tillsyns- och kvalitetsgranskningsverksamhet. Vi avsätter också för att stärka arbetet vid de fasta skoldelarna på och . Vår syn på grundskola och gymnasium utvecklas i motionen Grundskola och gymnasieskola samt i motionerna Elever i behov av särskilt stöd, Fristående skolor samt Mobbning. Högre utbildning och forskning Den socialdemokratiska regeringens satsningen på högskolan är slutförd. tvingas man till indragningar av en del outnyttjade högskoleplatser. Detta visar att den kristdemokratiska kritiken varit riktig: utbyggnaden har gått för fort och medel behövs för att stärka kvaliteten. I linje med detta anslår för att öka antalet disputerade lärare. Vi utvecklar vår syn på högskolan i motion Högskola och universitet. Vår övertygelse är att samhällets behov inte tillgodoses genom ensidiga insatser på akademisk utbildning. Det behövs också kvalificerad yrkeskunskap genom eftergymnasial utbildning. vill därför införa en yrkeshögskola. Sammanlagt över treårsperioden tillför vi till denna reform. Vi utvecklar vår syn på i en särskild motion om Yrkesutbildning. Enligt finns det 272 myndigheter i . har fått femtio nya småmyndigheter. Staten skulle kunna spara och öka effektiviteten genom att sanera bland alla småmyndigheter. har därför föreslagit strategiska förbättringar i myndighetsstrukturen genom att ges fler uppgifter. För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter, såväl till stater och företag som till enskilda personer utanför EES-området. är ett kunskapsintensivt samhälle där forskningen får allt större betydelse för tillväxt och välfärd. anslår därför 75 miljoner mer än regeringen och totalt 325 miljoner över till forskning. Hur dessa medel ska fördelas återkommer vi till i den motion som läggs i samband med regeringens forskningsproposition . Som ett led i en allmän besparing på myndigheter minskas anslagen till myndigheterna inom utbildningsområdet. Vi bedömer att förändring av basnivån kan göras utan inskränkningar i verksamheten.