mot · GR02U19 · 2004-03-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2003/04:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1 Förslag till riksdagsbeslut 2 2 Samråd skall ge ökad delaktighet och legitimitet 3 3 Utvidgningen ger ett nytt 4 4 Den ekonomiska och monetära unionen utanförskapets konsekvenser 6 5 Samarbete mot terrorism 7 6 EU:s framtid 8 7 En gemensam utrikespolitik för frihet och öppna gränser 9 7.1 och det baltiska området 10 8 Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken skall ge trovärdighet åt utrikespolitiken 13 9 EU:s budget och det finansiella perspektivet 15 10 En aktiv brottsbekämpning 16 11 välfärd i en fri och öppen ekonomi 17 12 Företagandets en politik för konkurrenskraft 19 13 En gränsöverskridande infrastruktur 21 14 En reformerad jordbrukspolitik för rättvisa villkor 21 15 En gränsöverskridande miljöpolitik 22 16 Kunskapens ger tillväxt och välstånd 23 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt skall stödja reformprocessen i i syfte att möjliggöra medlemskapsförhandlingar, samt att skall bedömas utifrån egna meriter och på lika villkor som andra kandidatländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att EU skall ge , och medlemskapsperspektiv. begär hos regeringen att den till återkommer med en redogörelse för hur har mött utanförskapet med anledning av folkomröstningsresultatet om införande av euron. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen aktivt bör bidra till att förhandlingarna i regeringskonferensen om ett nytt fördrag återupptas och avslutas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en enad och trovärdig utrikes- och säkerhetspolitik i EU kan skapas genom bättre gemensamma analysresurser, en utveckling av den gemensamma värdegrunden och definitionen av gemensamma mål för utrikespolitiken, samt en gemensam utrikesminister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för att ett WTO-ministermöte hålls i redan före detta års utgång i syfte att handelsliberaliseringar på jordbruksområdet och en genomgripande reformering av EU:s jordbrukspolitik skall kunna ske . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att nuvarande frihandelsområde utvidgas genom en avveckling av handelstullarna mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den strategi för , som är under utarbetande i EU, måste utarbetas i nära samverkan med den amerikanska administrationens nya Mellanösternpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU bör stödja uppbyggnaden av ett fredligt, stabilt och demokratiskt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt skall verka för en utveckling inom EU mot ökad solidaritet och ömsesidighet på det säkerhets- och försvarspolitiska området. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utnyttja de möjligheter till undantag som EU:s arbetstidsdirektiv medger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att garantera fri rörlighet för tjänster och i princip fri etableringsrätt och om att aktivt stödja arbetet med det s.k. tjänstedirektivet. 2 Samråd skall ge ökad delaktighet och legitimitet har varit medlem i EU , och kan den tionde årsboken om EU skrivas. Under samtliga dessa år har en socialdemokratisk minoritetsregering företrätt vid . De med regeringen samarbetande partierna Vänstern och som båda anser att bör lämna EU ingår i regeringsunderlaget, men har enligt överenskommelse inte delaktighet i utformandet av Europapolitik. Detta trots att mycket av det som beslutas i EU borde definieras som inrikespolitik. Regeringen företräder i internationella sammanhang och mycket av EU-politiken förknippas uteslutande med regeringspolitik, även om formella samråd fortlöpande förs med . Utbytet mellan regering och riksdag beskrivs i skrivelsen precis som det är, dvs. regeringen informerar om hur arbetet i EU fortskrider. Samrådet sker i och bygger på regeringsrepresentanters föredragningar och faktasammanställningar. Mycket av beslutsfattandet i har till stor del sin grund i gemensamt fattade EU-beslut. Med regeringspartiets kunskapsförsprång, informationsövertag och kontaktnät inom EU-strukturerna behöver se över sina arbetsformer för att bättre fullfölja sin roll. Vi välkomnar därför den översyn som sker. För att visa på alternativen i svensk politik inför det kommande valet till väljer i utrikesutskottet att mer utförligt kommentera regeringens skrivelse om om EU 2003. ges möjlighet att återkoppla till ärenden som diskuterats och samt utrymme att lyfta fram frågor som förtjänar en fördjupad debatt, inte minst i . Vi tror att den bristande Europakänslan i har många bottnar. En del av lösningen på detta problem vore att initiera en bredare granskning och uppföljning av EU-arbete i riksdag. Den klyfta som uppenbarades vid folkomröstningen är ett större problem för vissa partier, men i sin helhet vittnar resultatet om ett förankringsproblem som måste tas på allvar. Vår uppfattning är att en framgångsrik och verkningsfull politik i EU bör bygga på skickligt tillvaratagande av svenska intressen i , men också förmåga att kunna föra hem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. I den delen kan inte Socialdemokraterna anses ha lyckats. har som första parti i slagits för att vi skall vara medlemmar i . Under regeringen förhandlades vårt anslutningsfördrag med EG fram i bred politisk enighet med ett undertecknade . Vi var då nya medlemmar i en gammal gemenskap, EG. får vi anses vara en gammal medlem som är med och formar framtidens i en ny union, EU. Vi har spännande och angelägna uppgifter framför oss och vill i egenskap av oppositionsparti i riksdag och med en betydande styrka i även framgent bidra till att nationellt förankra och driva på Europasamarbetet i rätt riktning. 3 Utvidgningen ger ett nytt Den kommande utvidgningen av EU är historisk. får EU tio nya medlemsländer, vilket är den största utvidgningen av EU som genomförts. Den uppdelning mellan och som tidigare funnits upphör. EU kommer hädanefter att omfatta 25 medlemsländer och drygt 450 miljoner människor som lever, arbetar och utvecklas över öppna gränser. Utvidgningen är det främsta exemplet där använt sitt inflytande och framgångsrikt drivit en fråga. har bidragit till den frihets- och frigörelseprocess som slutligen ledde till att muren föll och att våra grannländer , och kunde bli fria och självständiga demokratier. Som medlem i Europeiska unionen blev det en gemensam uppgift i att möjliggöra ökad samverkan kring inom ramen för Europasamarbetet. Regeringen, och representanter i drev över partigränserna denna fråga. Med gemensamma ansträngningar, och i samverkan med nordiska grannar, bidrog vi därmed till en tidig och omfattande utvidgning. Potentialen med ett Östersjösamarbete för handel, forskning, miljösamarbete, kulturgemenskap och även brottsbekämpning och säkerhetsmässiga aspekter är betydande. För att möjliggöra en ökad dynamik krävs gemensamma strategier och ett ledarskap som förenar gemensamma intressen. Den svek och helomvändning i ett mycket sent skede om arbetskraftens fria rörlighet innebär betydande trovärdighetsförluster i relationer till våra grannar kring . Statsministerns olyckliga uttalande om social turism av exempelvis ester, letter, polacker, ungrare och tjecker, bryter mot tidigare erfarenheter då arbetskraft kommit till för att bygga upp vårt gemensamma välstånd. Detta svek beklagar vi. Mötet mellan nationella välfärdssystem och människors rätt till fri rörlighet skall ske genom ändringar i välfärdssystemen, inte genom misstänkliggörande och kontroll av människor. Vi har i motion 2003/04:Sf40 redogjort för vårt ställningstagande med anledning av regeringens krav på övergångsregler för arbetskraftens fria rörlighet. Samarbetet med länderna kring och det nordiska samarbetet har tjänat väl. Det pågår dock en utveckling där länderna väljer olika samarbetsformer. är till exempel inte med i EU, men medlem i Nato. är både EU- och Natoland, men deltar inte i eurosamarbetet. är med i EU och har infört euron, tillsammans med tio andra länder i en första etapp. I pågår en säkerhetspolitisk diskussion, som efter de baltiska staternas inträde i Nato kan komma att förändra den finska Natorelationen. , och blir fullvärdiga medlemmar i både Nato och EU och räknar med att kunna införa euron som valuta så snart konvergenskriterierna är uppfyllda. Varje land gör självfallet sina egna politiska överväganden, men en samsyn och gemensamt agerande i gemensamma angelägenheter skulle öka tyngden i såväl argumentation som praktiskt genomförande. Vi anser att ett framgångsrikt Östersjösamarbete skulle vara en tillgång för EU och en fördel för . Risken är stor att östra strandstater i avsaknad av ett aktivt ledarskap och visioner i stället inriktar sin energi direkt mot , och för att vinna goda partner och ökat inflytande. För framtiden är det vår förhoppning att och skall välja att bli medlemmar i . På det viset omvandlas den nordiska gemenskapen till en politisk kraft i det nya . Förutom de tio länder som blir fullvärdiga medlemmar i unionen står tre kandidatländer på tur. och är på god väg i sina förhandlingar med sikte på medlemskap 2007. En utveckling där även blir medlem framstår i detta perspektiv som naturlig. är enligt kommissionens översynsrapport på rätt väg när det gäller att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. påtalar kommissionen att det återstår mycket att göra, inte minst vad gäller genomförande av beslutade reformer och nya lagar. I en nyligen framtagen rapport från fastslås att inte längre behöver någon granskning av demokratiska brister, vilket bekräftar den positiva utveckling som skett i landet. Samma krav skall ställas på som på andra kandidatländer när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och marknadsekonomisk mognad. bör aktivt stödja reformprocessen i med syfte att landet skall få möjlighet till medlemskapsförhandlingar. kommer en ny genomgång från och beslut skall fattas av om status. Vår uppfattning är att skall behandlas på samma sätt som länderna i Öst- och , där EU bidragit till en demokratisk, säkerhetsmässig och ekonomisk utveckling. Att stänga ute från den europeiska gemenskapen skulle försämra förutsättningarna för en fortsatt reformpolitik i och riskera en vidgad klyfta mellan väst- och . måste vara tydligt och pådrivande för att skall bedömas utifrån egna meriter och på lika villkor som andra kandidatländer. EU:s beslut att ge , , , samt möjlighet till framtida medlemskap ger dessa länder framtidstro och att under svåra förhållanden orka fortsätta på frihetens, säkerhetens och fredens väg. söker medlemskap, med ambitionen att bli medlem som och . En medlemskapsansökan från fördröjdes av den tragiska olyckan med landets president , men har inlämnats till irländska ordförandeskapet. EU har därmed, med tre undantag, givit alla länder väster om en uttalad möjlighet till medlemskap. Undantagna är än så länge , och . Det är nu dags att verkar för att EU skall ge också dessa tre länder medlemskapsperspektiv och därmed ge deras folk framtidshopp. Vi anser att alla europeiska stater vars folk delar, respekterar och gemensamt främjar unionens grundläggande värden skall vara välkomna som medlemmar. Vi vill därför inte sätta några gränser för vilka som kan bli medlemmar. 4 Den ekonomiska och monetära unionen utanförskapets konsekvenser Resultatet av folkomröstningen innebär att tillsvidare kommer att stå utanför den tredje delen av den ekonomiska och monetära unionen. Euron kommer inte att vara officiella valuta . har i likhet med övriga riksdagspartier förklarat att vi accepterar folkomröstningens utfall. Folkomröstningens ställningstagande måste bedömas utifrån utvecklingen i vår omvärld och den europeiska integrationen. Varje allmänt val skapar nya förutsättningar och nya mandat. Framtiden formas i denna fråga liksom i andra frågor av medborgarnas ställningstaganden. Det är vår uppfattning att det skall vara ett viktigt mål för svensk Europapolitik att euron skall bli också officiella valuta. Utanförskapet gör det än viktigare med en regeringspolitik som underlättar för företagande och nya jobb i . Den fortsatt höga arbetslösheten, tröga ekonomiska återhämtningen och svaga tillväxtförmågan i ger utrymme för oro. Det krävs en långsiktig och ansvarsfull politik med lägre skatter, flexiblare arbetsmarknad och en bred kunskapssatsning. I samband med folkomröstningsresultatet utlovade statsministern en bred satsning på bättre tillväxtförutsättningar i . Det är också vår uppfattning att det ekonomiska utanförskapet och frånvaron av euron som betalningsmedel försvårar för främst små och medelstora företags utveckling. finns också en risk att inte förmår attrahera investeringar, eftersom en liten men självständig valuta innebär ökat risktagande. Av tillväxtsatsningar blev intet. De utlovade tillväxtsamtalen verkar ha tystnat innan de ens började. I stället upplever många småföretagare att skatte- och regelbördan ytterligare ökat, vilket i sin tur minskar möjligheten till mer av företagande och nya jobb i . Regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur detta genomförs med anledning av folkomröstningsresultatet. EU kan inte lösa grundläggande problem. Men många frågor som rör handel och företagande avgörs i EU och då måste en mer tillväxtfrämjande och jobbskapande politik prägla EU:s ekonomiska politik. måste bättre tillvarata möjligheterna med EU:s inre marknad. I driver på för fortsatta liberaliseringar. Den inre marknaden måste utvidgas till nya områden, till tjänstesektorn för utbildning, till vårdsektorn och till bank- och försäkringstjänster. Så skapas alternativ och bättre konkurrens, lägre priser och möjligheter för svenska företag att vara med på en större marknad. När står utanför eurorådet, de finansministermöten som länder med euron håller, minskar vår möjlighet att påverka och diskutera de långsiktiga tillväxt- och konkurrensfrågorna i . 5 Samarbete mot terrorism Attackerna i och samt attackerna i bekräftade än en gång den internationella terrorismens hot mot den fria världen. Till listan kan läggas , , , de nya hoten är annorlunda än under tidigare världskrig och under det . Försvaret för gemensamma värden kring demokrati, mänskliga fri- och rättigheter måste sträckas över hela världen. Fienden drivs av målet att en gång för alla göra slut på den moderna civilisationen. Det talas om assymetrisk krigföring, understödd av vissa s k skurkstater och organiserat i komplexa nätverk med många olika centrum, över hela världen. Den är välorganiserad, förmodligen uthållig och minst lika farofylld som tidigare utmaningar mot den fria världen. har det moderna samhället blivit mer sårbart. Kombinationen av fanatism, hat och lättillgängliga billiga vapen och möjlig tillgång till massförstörelsevapen samt väl uppbyggda strukturer måste bekämpas gemensamt. Det handlar inte bara om traditionella militära förmågor. Insatserna måste samordnas och kompletteras med militär och juridisk samverkan och strategier för att undvika grogrund för misstroende, hat och ondska. Den internationella terrorismen riktar sig mot européer var i vi än befinner oss. När den fria världen nu har utsatts för ytterligare utmaningar i kampen mot terrorism är det uppenbart att det bara är genom gemensamt agerande som våra värden kring frihet, demokrati och mänsklig utveckling kan värnas. Terrorismen och annan brottslighet mot det öppna och demokratiska samhället skall bekämpas, men alltid på rättsstatens grund. Demokratins principer försvaras inte om vi själva bryter mot desamma. Därför måste all lagstiftning och alla operativa åtgärder utformas med beaktande av de grundläggande fri- och rättigheterna och respekten för den enskildes integritet. Redan efter terrorattackerna i formulerade EU en gemensam strategi en aktionsplan mot terrorism. Sedan terrordådet i har det förts fram ett antal förslag från ansvariga ministerråd och irländska ordförandeskapet i syfte att anta ett uppdaterat åtgärdspaket mot terrorism vid . Det kan konstateras, vilket gör, att EU har verktygen och redan fattade beslut, men att problemet ligger i en slö tillämpning och dålig implementering i de olika medlemsstaterna. Exempelvis har flera av de stora länderna inte gjort sin hemläxa vad gäller den europeiska arresteringsordern. bör i EU verka för att den första åtgärden blir att tillse att existerande institutioner fungerar och gemensamt fattade beslut efterlevs. Vi ställer oss positiva till ett förenklat utbyte av information mellan poliser och lagring av trafikdata, förutsatt att det löses med stöd i lag och med beaktande av integritetsaspekten. Ett enigt konstitutionsutskott ombad regeringen att ge direktiv till en utredning om teknikberoende integritet. Ingenting har dock hänt, vilket är beklagligt. Ökat utbyte mellan underrättelsetjänster bör möjliggöras. Schengens informationssystem måste vara effektivt. I saknas det dock SIS-ansvariga i ett antal län, vilket försämrar svenska förutsättningar att uppfylla åtagandena inom ramen för . Regeringen skall tillse att uppfyller kraven. Vad avser frysning av tillgångar är det av största vikt att det sker i enlighet med principen om rättssäkerhet. Mycket talar nu för att EU kan komma överens om ett nytt konstitutionellt fördrag, som gör det lättare att fatta gemensamma beslut i kampen mot terrorism. Ett antagande av en solidaritetsklausul har moralisk betydelse, men måste också medföra att varje enskilt land tar terrorbekämpningen på största allvar. Vår uppfattning är att skall fullt ut ansluta sig till solidaritetsklausulen. bör och statsminister visa solidaritet med och med de länder i Irakalliansen som behöver stöd för att fortsätta engagemanget för återuppbyggnad. Förhoppningsvis kan ett bredare FN-mandat erhållas. Det vore olyckligt om länder , när irakierna själva söker framtidstro och ser möjligheter till stabilitet och demokrati, började dra sig ur. Det skulle vara en seger för terrorismen och skulle minska EU:s möjlighet till aktivt engagemang. Konventet som arbetsmetod har fungerat väl. Det har skett under stor öppenhet och därmed också underlättat en diskussion inom hela EU. Till skillnad från tidigare förberedelser inför regeringskonferenser kunde konventet presentera resultatet av ett arbete som drivits under största möjliga öppenhet, och som involverat representanter från 27 stater, , rådet och kommissionen. Mycket av det som har föreslagits i konventsförslaget är bra. Det konstitutionella fördraget ges med förslaget en sammanhållen struktur och tydlighet som underlättar för medborgarna att klargöra var ansvar finns att utkrävas och vem som är ansvarig. Vi välkomnar att förslaget ger EU en tydligare kompetensfördelning som det slås fast i fördraget att EU inte själv kan utöka sin kompetens utan endast kan agera på de områden där medlemsländerna uttryckligen i fördraget har överlåtit kompetens (principen om tilldelade befogenheter). Vår övergripande utgångspunkt är att EU skall präglas av en mellanstatlighet i grunden med ett gemensamt och överstatligt beslutsfattande på de områden där man så beslutar. Vi anser att det är viktigt med en balans mellan unionens olika institutioner som garanterar största möjliga demokratiska inflytande och kontroll över de gemensamma beslut som fattas. anser vi att balansen mellan medlemsländerna respektive balansen mellan unionens institutioner och medlemsländerna är viktig för att klargöra vad som skall vara gemensamma frågor och vad som bör vara nationella. Efter de senaste månadernas utveckling i världen och inom EU finns möjligheter för att återuppta de nedlagda förhandlingarna i regeringskonferensen om ett nytt fördrag. Vi välkomnar detta, eftersom de utmaningar som ställs på en fungerande och beslutsmässig union har ökat. Om det irländska ordförandeskapet nu väljer att inkalla regeringskonferens, finns möjligheter att slutföra förhandlingarna . Regeringen bör aktivt bidra till att dessa förhandlingar återupptas och avslutas, helst . Från den svenska finns ett definierat förhandlingsmandat för regeringen att respektera och driva förhandlingarna. 7 En gemensam utrikespolitik för frihet och öppna gränser och EU skall i sina förbindelser med andra länder och i FN värna och framhäva demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter som grund för samhällelig utveckling. principer och folkrätten skall hävdas i syfte att värna individens rätt lika väl som staters. EU skall politiskt bidra till demokratisering, respekt för mänskliga fri- och rättigheter, frihandel och marknadsekonomiska reformer samt etablerandet av marknadsekonomiska institutioner. Detta gäller inte minst EU:s utrikesrelationer till länder i närområdet som , , det östligaste och . EU strävar efter en sammanhållen europeisk utrikes- och säkerhetspolitik byggd på en värdegemenskap. visade att medlemsstaternas förhållningssätt kan splittra och minska möjligheterna att nå en gemensam ståndpunkt med en fredlig lösning. Bättre gemensamma analysresurser, en utveckling av den gemensamma värdegrunden och definitionen av gemensamma mål för utrikespolitiken kommer tillsammans med en gemensam utrikesminister att ge bättre förutsättningar för en enad och trovärdig utrikes- och säkerhetspolitik i EU. Medlemsstaterna måste förbättra samordningen av sina ståndpunkter i internationella sammanhang. Den antagna säkerhetsstrategin för EU är en viktig del i den utveckling vi vill se. En avveckling av alla tullar och andra handelshinder skall ses som ett led i att uppnå internationell frihandel. Inom WTO skall EU prioritera fri handel med jordbruksprodukter, en liberalisering av tjänstemarknaderna och de finansiella marknaderna. Dumpning av subventionerade produkter skall inte tillåtas motverka fattiga länders utveckling av egna marknader. Utsikterna för att slutföra Dohaförhandlingarna till har ljusnat något sedan tog initiativ till att återuppta WTO-förhandlingarna och ett enat EU uttalat sig att verka för att förhandlingarna skall återupptas. skall i EU verka för att det skall hållas WTO-ministermöte i redan före detta års utgång så att fortsatta handelsliberaliseringar på jordbruksområdet och en genomgripande reformering av EU:s jordbrukspolitik kan ske . 7.1 och det baltiska området Muren har fallit, vi har fått ett antal nya grannländer och vår närmaste huvudstad ligger nu i det gamla . Det öppnar helt nya förutsättningar men ställer också krav krav på samarbete och gemensam organisation. har mycket starka intressen i närområdet, främst mänskligt och kulturellt men också ekonomiskt, politiskt, strategiskt och militärt. En blick på kartan borde exempelvis säga oss att det är en geopolitisk vinst av historiska dimensioner att de baltiska staterna åter är fria demokratier. Likaså har vi starka intressen av att de stora västmakterna alltfort är engagerade i vår regions framtida säkerhet. Fortsatt starkt amerikanskt engagemang i i allmänhet och i synnerhet är ett vitalt svenskt intresse. Den transatlantiska länken är fortfarande avgörande för säkerhet. Det krävs mer av och för att länken skall hållas vital. har gjort successiva vägval i säkerhetspolitiken. I varje praktiskt hänseende har valt samarbetets väg. Ett öppet och nära samarbete med Nato har blivit en oomstridd och naturlig del av svensk politik. Men hur kan begära att hela skall engagera sig i säkerheten kring som självt förbehåller sig rätten att inte engagera sig i övriga säkerhet? De baltiska staternas inträde i Nato aktualiserar frågor om löper risk att marginaliseras i säkerhetspolitiskt avseende och vad som skulle kunna göras för att förhindra en sådan utveckling.