mot · GS02Sf351 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 3.1En solidarisk och human flyktingpolitik i Europa5 3.1.1Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik5 3.1.5"Säkert land"8 3.1.6EU-medborgares rätt att söka asyl8 3.2En human och rättssäker asyl- och flyktingpolitik i Sverige9 3.2.1Kritiken mot den svenska flyktingpolitiken allt starkare9 3.2.2Legitimiteten för en generös flyktingpolitik hotas från 3.2.5Rätten till auktoriserad tolkning och översättning11 3.2.6Otillräckliga språktester hos Migrationsverket11 3.2.7Ta professionellas uttalande på allvar!12 3.2.8Efter krav - äntligen stärks rättssäkerheten i utlänningsärenden12 3.2.9Stärk skyddet för personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning13 3.2.10Förbättring och förtydligande av vad som avses med "humanitära skäl"13 3.2.13Outnyttjade medel för mottagandet av kvotflyktingar14 3.2.15Barnens rätt i asylärenden15 4.1Sverige behöver arbetskraft för att trygga välfärden16 4.2.1Undantag från "tvåårsregeln" i anknytningsärenden17 4.2.2Förbättrad kontroll och information i anknytningsärenden19 4.2.3Undantag från principen om att söka uppehållstillstånd från utlandet19 4.2.4Slopa prövning av uppehållstillstånd för adopterade och nyfödda20 4.3Bristande rutiner kring besöksvisum20 5.4DO och lokalt diskrimineringsarbete22 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik med full respekt för internationella åtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka inslaget av finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör ta initiativ till att visumsystemet ses över samt till en undersökning av hur "nödvisum" till asylsökande skulle fungera. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet med Dublinförordningen och principen om non-refoulement. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att få rättshjälp vid "Dublinärende". tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att någon lista över "säkra länder" ej skall upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-medborgares rätt att söka asyl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillförs ytterligare medel för att förkorta handläggningstiderna för asylansökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny processordning i utlänningsärenden. begär att regeringen lägger fram förslag till nödvändiga författningsändringar så att flyktingbegreppet vidgas till att omfatta även personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen vid invandringsmyndigheterna och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för kvinnor respektive homosexuella ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga begreppet humanitära skäl som återfinns i utlänningslagen. begär att regeringen lägger fram förslag till en faktisk tidsgräns avseende verkställighetshinder för utvisningsbeslut, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med en redovisning av orsaken till att anslagsmedlen avseende flyktingkvoten inte utnyttjats och om outnyttjat medel använts på annat sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbättrat och formaliserat återvändandeprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring skall inhiberas, såvida synnerliga skäl ej föreligger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anhörigbegreppet och den s.k. sista-länken-bestämmelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat familjebegrepp i utlänningsärenden. begär att regeringen ser över lagstiftning och praxis avseende anknytningsärenden där förhållandet på grund av misshandel upphör innan tvåårsgränsen för den uppskjutna invandringsprövningen har uppnåtts, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontroll och information i anknytningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantag från huvudprincipen, att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa, skall göras när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. beslutar att slopa prövningen av uppehållstillstånd för de av svensk domstol meddelade adoptionerna för barn i åldern samt nyfödda barn till föräldrar med uppehållstillstånd i , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rutiner och praxis vid svenska ambassader avseende besöksvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en utvecklingspeng som följer individen och som administreras av socialförsäkringsadministrationen. beslutar avveckla fr.o.m. samt att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tilldelas ytterligare medel och ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: Regeringens förslag, kr -60 000 000 -11 000 000 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:2 Mottagande av asylsökande 3 269 162 000 -300 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 6 933 423 000 -255 000 000 3.1En solidarisk och human flyktingpolitik i Eftersom asyl-, viserings- och invandringspolitiken och gränskontroller är viktiga gränsöverskridande politikområden är i grunden positiva till att EU:s medlemsländer skapar en gemensam politik inom dessa områden. Vi tror även att bäst kan verka för en generös flyktingpolitik genom att samarbeta med andra stater. EU-ländernas asylpolitik har dock fått berättigad kritik från FN och många hjälporganisationer. Exempel på detta är de miniminormer som lagts fast för handläggning, behandling av asylansökan, överklagande, vilka som skall betraktas som flyktingar m.m. Dessa miniminormer har dessvärre lagts på lägsta möjliga nivå. De varierande reglerna medlemsländerna emellan innebär att vissa länder kommer att ta ett större ansvar än andra. Detsamma gäller de olika definitionerna av flyktingbegreppet inom EU. bör gå i spetsen för att såväl minimikriterierna blir mer generösa som att flyktingbegreppet vidgas. Ett samarbete med medlemsstaterna får heller aldrig accepteras av om det hindrar oss från en generös nationell hållning. arbetar för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik. Utmaningen består i att verka för att humanitet och mänsklig värdighet görs till bindande regler för samtliga medlemsstater. Vi måste skapa en gemensam flyktingpolitik som fokuserar på flyktingars rättigheter väl så mycket som på kontroller. Det är EU:s skyldighet, som en av världens rikaste regioner, att ta sitt ansvar för världens flyktingproblem. Det innebär att man måste leva upp till sina åtaganden enligt bl.a. . Vi anser också att EU bör göra mer inom alla relevanta politikområden, såsom bistånd, krishantering, handel etc, för att långsiktigt bearbeta flyktingströmmarnas orsaker. 3.1.1Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik Det är både rimligt och nödvändigt med en ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsländerna i flyktingpolitiken. Sådan solidaritet behövs för att sprida kostnader och hjälpa de länder som tar emot en oproportionerligt stor andel flyktingar. Detta blir särskilt viktigt med tanke på de nya medlemsstaterna som fortfarande har långt kvar till de andra EU-ländernas ekonomiska välstånd. Att ta emot flyktingar i enlighet med EU:s gemensamma regler kan för dessa länder bli en svår börda, i synnerhet som många av dem utgör EU:s yttre gräns till de regioner där de största flyktingströmmarna finns. Förmodligen skulle också ekonomisk solidaritet bidra till en mer generös hållning i medlemsländerna och därmed en humanare flyktingpolitik i som helhet. Därför är det välkommet att den europeiska flyktingfonden har skapats och att ministerrådet överenskommit om att förlänga perioden för fonden . Dessutom bör fonden få större resurser. De nya medlemsstaterna bör få medel ur fonden för utbildning av kompetent personal vid gränskontroller/migrationsmyndigheten och för att dessa får en god skolning i hur flyktingmottagning i EU-länderna förväntas gå till. Tillämpningen av de minimiregler som unionen kommit överens om bör ges särskild omsorg i de nya medlemsländerna. Det transportörsansvar som tillämpar innebär att bolagen är skyldiga att bekosta återresa för den som vägras inresa. kräver dock att även inför ekonomiska sanktioner mot bolagen. Därför ville regeringen att anhörigkommittén skulle se över hur skulle leva upp till . Majoriteten i kommittén, inklusive , ansåg dock att det förslag till sanktioner som Socialdemokraterna och var överens om strider mot . I återfinns den absoluta rätten för människor att söka asyl. Att bötfälla transportörer leder i förlängningen till att privata flygbolag och deras anställda tvingas ta ansvar för en bedömning av vem som är flykting eller inte. Kommitténs majoritet föreslog följaktligen att regeringen skulle ta strid i frågan inom EU och få saken prövad i domstol. Den socialdemokratiska regeringen har trots ett stort motstånd från flera partier drivit igenom förslaget om utökat transportörsansvar. yrkade avslag på propositionen och vår principiella syn i frågan kvarstår. För den som saknar uppehållstillstånd eller svenskt pass krävs det ett förhandstillstånd för att få resa in och vistas i . Visum söks hos utlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån och det kan beviljas för tillfälliga besök i landet. har visumkrav gentemot 1331 länder. Sedan Schengeninträdet har antalet länder utökats. I och med öppnades gränserna inom EU. Den fria rörligheten inom EU innebär att det är nödvändigt att förstärka gränskontrollen mot tredje land. vill dock understryka att de villkor som gäller för inresa till länder inom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för att stänga asylsökande ute. I en rapport från UNHCR kritiseras EU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finns allt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer i behov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder. Således kan politiken bidra till att öka människosmugglingen. anser att denna utveckling är mycket otillfredsställande. Svårigheterna för flyktingar att söka asyl i EU-länder ligger delvis i den restriktiva visumpolitiken. går det inte att söka asyl från utlandet. Man kan heller inte få visum till för att söka asyl. är det inte tillåtet att resa till utan visum. Detta har till viss del medfört att allt fler människor på flykt ser sig hänvisade till illegala metoder som den växande organiserade flyktingsmugglingen. anser att visumtvång inte får användas som ett medel för att hålla asylsökande ute. Därför bör visumsystemet i EU ses över, en åtgärd som bör ta initiativ till, liksom till en undersökning av hur s.k. nödvisum till asylsökande skulle fungera. anser vidare att bör arbeta för att listan över visumländer kortas. (Dublinförordningen) tillkom för att en asylsökande skall kunna vara säker på att det finns ett land som ansvarar för prövningen av ansökan samt att man inte skulle kunna söka asyl i flera länder . Redan under den grundläggande asylutredning som görs i direkt anslutning till att en asylansökan lämnas in, utreds den asylsökandes resväg. Om det kan antas att den sökande har befunnit sig i en annan av de stater som tillträtt förordningen så utfärdas en förfrågan. Det innebär att man tar reda på om den aylsökande uppfyller något av de kriterier som räknas upp i konventionen. Gör han eller hon detta såär det denna stat, även kallat första asylland, som skall pröva den sökandes asylskäl. Den gamla kritiserades bl.a. för långa handläggningstider, olika praxis i medlemsstaterna och att familjesplittring förekommit. ersattes av Dublinförordningen. Den nya förordningen bygger till stor del på samma principer som men med vissa förbättringar. I förordningen betonas bl.a. att tidsfristerna i handläggningen förkortas för att uppnå en snabbare asylprocess och att familjesplittring inte skall förekomma. Vidare får varje medlemsstat pröva en asylansökan som lämnats in av en tredjelandsmedborgare, även om det inte föreligger någon skyldighet enligt förordningen. De grundläggande problemen kvarstår dock eftersom flyktingbegreppet tolkas olika av medlemsstaterna. Här har ingen förändring skett. som Röda Korset har påtalat att i större utsträckning bör utnyttja rätten att pröva asylärenden för att undvika att asylsökande hamnar i stater som har en striktare lagstiftning och praxis än vad har. tolkar såväl som flyktingbegreppet utifrån andra kriterier än . Detta innebär att och principen om "non-refoulement", som förbundit sig att följa, kan hamna i konflikt med varandra. Vi anser liksom UNHCR att principen om non-refoulement är viktig och att alla medlemsstater även fortsättningsvis bör följa den. Non-refoulement utgår från 3 § FN:s konvention mot tortyr eller annan förnedrande behandling. Principen innebär att ingen får återsändas till ett land där han eller hon riskerar förföljelse och att ingen får återsändas till ett tredje land varifrån det finns risk för att personen sänds vidare till ett land där han eller hon riskerar förföljelse. Non-refoulement får inte åsidosättas på grund av resvägen. Det är således detta som medför att Dublinförordningen kan stå i strid med non-refoulement. En asylsökande som kommer till och som här skulle ha fått flyktingstatus men som enligt Dublinförordningen avvisas till första asylland kan i sin tur, på grund av en annan tolkning av flyktingbegreppet, utvisas därifrån. ansvar, enligt non-refoulement, sträcker sig således även till vad som händer med personen som utvisas från första asylland. Därför är det mycket viktigt att flyktingbegreppet tolkas på samma sätt i samtliga medlemsländer. Tyvärr har EU:s medlemsländer fokuserat på andra frågor istället för att först lösa frågan om flyktingbegreppet. anser vidare att det borde finnas möjlighet att få rättshjälp vid "Dublinärenden". 3.1.5"Säkert land" Kommissionen har tidigare föreslagit att samtliga medlemsstater skall upprätta en lista över "säkra länder". Till dessa länder skall medlemsstaten kunna avvisa asylsökande direkt. Problemet med detta är att ett land som följer eller liknande inte per definition behöver vara säkert för den asylsökande. Dessutom kan man inte generellt hävda att ett ursprungsland som är en erkänd demokrati och rättsstat således automatiskt är säkert för den sökande. Ett sådant fall har fått kritik för från utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. I förslaget till yttrande ifrågasätts om det är motiverat att använda begreppet säkert land. EU-regeln borde, enligt utskottet, vara att särskilda uppgifter från den asylsökande skall väga tyngre än den allmänna bedömningen av landet. stöder reservanterna i (Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden) om att listor över "säkra länder" inte skall upprättas. Vidare ställer vi oss bakom förslaget om att vissa krav kan uppställas på avvisningar till s.k. säkra tredje länder t.ex. att det tredje landet underrättas om att asylansökningen inte prövats i , att det tredje landet garanterar att asylansökan prövas där, att det tredje landet tillämpar fullt ut och dessutom att först utreder den asylsökandes skäl och prövar eventuella skäl mot det tredje landet. 3.1.6EU-medborgares rätt att söka asyl I det s.k. Aznarprotokollet har unionens regeringar kommit överens om att EU-ländernas egna medborgare skall berövas rätten att söka asyl i andra medlemsländer. anser att detta är en oacceptabel inskränkning av rätten att söka asyl. Den rätten bör självfallet gälla även inom unionen, eftersom det är långtifrån otänkbart att situationer skulle uppstå där människor löper fara att förlora livet eller sina mänskliga rättigheter även i . Regeringen bör deklarera huruvida man kommer att verka för en ändring på denna punkt. 3.2En human och rättssäker asyl- och flyktingpolitik i 3.2.1Kritiken mot den svenska flyktingpolitiken allt starkare Kritiken mot den svenska flyktingpolitiken växer sig allt starkare. Trots att den socialdemokratiska regeringen envetet försäkrat att allt står väl till och att politik och praxis är oförändrat human talar dess eget agerande och omvärldens vittnesmål ett annat språk. Exemplen på okänsliga beslut och traumatiska avvisningar återkommer med en skrämmande regelbundenhet. mot tortyr har uttalat kritik mot i nio fall där avvisning skett. Att praxis i asylärenden blivit mera restriktiv bekräftas av såväl svenska flyktingorganisationer som migrationsmyndigheter. Detta har tydligt framkommit bland annat i den statliga utredning som gjort en översyn av utlänningslagen och som särskilt sett på hur barns flyktingärenden behandlas. Så sent som utsattes svensk asylpolitik dessutom för mycket allvarlig kritik från kommissionär för mänskliga rättigheter. Den socialdemokratiska regeringen säger sig vilja göra asylprocessen effektiv och rättssäker. Under innevarande år har förslagen duggat tätt om att lägga ansvaret på personalen på flygbolag och rederier att agera som asylprövare, sänka dagersättningen till asylsökande och avskaffa möjligheten till ny ansökan m.m. Dock saknades det initiativ från den socialdemokratiska regeringens sida som enhälligt krävde , nämligen att lägga ned och överföra flyktingärendena till förvaltningsdomstolar, allt för att uppnå en rättssäker process som innefattar muntlig handläggning och ett tvåpartsförfarande. Kring denna grundläggande flyktingpolitiska fråga rådde det, ända , osäkerhet om regeringens verkliga ambitioner. Det fortsatta lappandet och lagandet av en trasig flyktingpolitik drabbar främst utsatta människor, barn och vuxna. Men bristen på konsekvens och helhetssyn hotar också den folkliga legitimitet som är en av flyktingpolitikens viktiga förutsättningar. Främlingsfientliga krafter ligger alltid på lut och måste motverkas. Det sker bäst genom ett konsekvent, humant och rättssäkert flyktingmottagande. På detta väntar inte bara kommissionär utan också många i vårt land som vill känna delaktighet i och stolthet över den förda politiken. 3.2.2Legitimiteten för en generös flyktingpolitik hotas från två håll värnar den rätt att söka asyl som återfinns i . Vi värnar även rätten att få en individuell prövning av asylskälen. Det allt överskuggande motivet till att vårt land skall föra en generös, tydlig och uthållig flyktingpolitik är moraliskt, vår plikt att bistå människor i nöd grundat på respekten för alla människors lika värde. har dock legitimiteten för asylsystemet börjat hotas från två håll . Antalet ärenden som ökar, den stora andelen asylsökande som saknar identitetshandlingar, ett stort antal som saknar asylskäl och ett litet antal som begår brott leder till att medborgarna kan ifrågasätta hela asylsystemet. Asylsystemet är till för legitima asylsökande och därför är det givetvis problematiskt när det används för andra syften. Vid sidan av rätten att söka asyl, som vi vill värna, står för en reglerad invandring med större möjlighet till arbetskraftsinvandring. För att kunna upprätthålla legitimiteten i asylsystemet och verka för mer generösa regler måste asylpolitiken fungera och missbruk på olika sätt stävjas. Att öppna upp för arbetskraftsinvandring är ett sätt att låta människor som inte är asylsökande få möjlighet att arbeta i . Systemet med Eurodac och snabbare handläggningstid kan vara två sätt att förhindra att asylsystemet inte kan utnyttjas för brottslig aktivitet. Ännu ett hot mot asylsystemets legitimitet är hur migrationsministrarna uppehållit sig vid att alltför ofta tala om asylsökande som brottslingar och kriminella. Det finns flera faror med denna fokusering. Först och främst handlar det om ett mycket litet antal av samtliga asylsökande. Ändå riskerar det att leda till att det finns de som drar slutsatsen att de flesta asylsökande helt enkelt är brottslingar. Attityden gentemot flyktingar kan därmed hårdna ytterligare och legitimiteten för en human och generös flyktingpolitik undergrävs. Dessutom hamnar långt viktigare frågor om bristerna i vår asyl- och flyktingpolitik helt i skymundan. På så sätt undkommer den socialdemokratiska regeringen en diskussion om ansvaret för långa handläggningstider, bristande rättssäkerhet och att barn försvinner från flyktingförläggningar. Sist men inte minst skadar denna typ av tongångar även tron på rättssäkerheten för den asylsökande. Att generalisera när det gäller en grupp människor från ett specifikt område leder i förlängningen till att man försvårar ytterligare för legitima flyktingar att söka skydd. Detta är inte godtagbart. Det projekt med jouradvokater som genomfört på har gett gott resultat. Asylsökande har fått offentligt biträde redan i processens inledning. Det har inneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare i processen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Mot bakgrund av dessa erfarenheter bör regeringen återkomma med förslag om en permanent verksamhet med jourbiträden. Medlemmar i frivilligorganisationer som verkar inom flyktingområdet men även andra med aktuella kunskaper skall kunna medverka i asylutredningar som medborgarvittnen. Myndigheternas behandling av ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Till följd av resursbrist, ett ökat antal asylsökande samt många asylsökande utan identitetshandlingar avgjordes av ärendena inom verksamhetsmålet . Genomsnittstiden för ett asylärende från ansökan till beslut uppgick . Denna handläggningstid är helt orimlig. läggs stora pengar på långa förläggningstider och sjukvård. Inte minst gäller det vård för att ta hand om depressioner och annan psykisk ohälsa som drabbar de asylsökande bland annat på grund av långa väntetider. Från psykiatrin hörs ofta protester över ett myndighetsförfarande som drabbar människor som redan haft svåra upplevelser. Om resurserna istället sattes in i ett tidigt skede av processen skulle handläggningstiderna bli kortare. Snabbare handläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvård och boende skulle kunna frigöras och i sin tur kunna läggas på en snabbare handläggning. Därför avsätter ytterligare i sitt budgetalternativ för att korta handläggningstider. 3.2.5Rätten till auktoriserad tolkning och översättning Det är Kammarkollegiet som auktoriserar tolkar och översättare. Syftet med detta är att man genom en statlig auktorisation får fram kvalificerade och pålitliga översättare och tolkar. Tillgången på auktoriserade tolkar och översättare varierar givetvis beroende på vilket språk tolkningen/översättningen gäller och var i man bor. När man söker asyl baserar myndigheterna sina beslut på bland annat vad sökanden har sagt och skrivit. Den asylsökande måste således kunna lita på tolkens/översättarens kunskap och integritet. Därför är det av största vikt att tolkningen/översättningen är korrekt och kvalitetsmärkt genom en auktorisation, under förutsättning att en sådan finns för det aktuella språket. Detta är särskilt viktigt att beakta när det gäller asylsökande barn. Enligt en rapport från använder sig svenska myndigheter av icke-auktoriserade tolkar eller anlitar invandrares anhöriga som tolkar i av fallen.