mot · GS02Fi232 · 2004-10-05 00:00:00 — anser inte att denna fråga kan lösas genom tillfälliga satsningar som regeringens förslag om KLIMP-pengar utan istället måste regeringen ta fram tydliga planer på hur ska avveckla sitt beroende av fossila bränslen. Detta måste inkludera en realistisk energipolitik, riktade forskningsinsatser och korrekt utformade styrmedel. Inom flera områden saknar korrekta system för att uppnå ett hållbart samhälle. liberalerna föreslår därför att en tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhet som behöver göras, inte minst för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. Förutom klimatpolitiken är en av de allvarligaste frågorna tillståndet i havet, och då speciellt . föreslår därför en särskild Östersjösatsning där inledningsvis resurser sätts av för att förstärka den eftersatta räddningsberedskapen. går emot de olika energiprogrammen och även tvångssystemet med s.k. gröna certifikat. anser att de s.k. gröna certifikaten är ett system som snedvrider konkurrensen på energimarknaden, dessutom verkar det inte uppfylla de mål som regeringen har satt upp. Eftersom vill återstarta beräknas inte fortsatta kostnader för avställningen . För att skapa utrymme för att tidigarelägga ytterligare investeringar i nya vägar och till ytterligare åtgärder för att tjälsäkra vägar i skogslänen förstärker vi anslaget till väghållning och statsbidrag med 2005 och därefter 500 miljoner vartdera och 2007. Vi ökar också anslaget till stöd för regionala flygplatser med 5 miljoner . Anslagen till administration hos och minskas något i syfte att ytterligare effektivisera verksamheten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Grunden för en liberal jordbruks-, skogs- och fiskepolitik är en aktiv näringspolitik med tydligt företagarperspektiv. anser att det ska vara miljömässigt hållbara verksamheter där produktion och tjänster styrs av konsumenternas efterfrågan. Vi vill också fortsätta att arbeta för ett förbättrat djurskydd och en starkare livsmedelskontroll. anser också att politiken måste vila på en rättvis handelspolitik gentemot tredje världen. Det är därför av största vikt att WTO:s medlemsländer nu lyckats komma överens om gemensamma principer för reformering av världshandeln. anser att det är akut att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och bistånd snabbt tas bort. anser att det behövs ett samlat grepp inom myndigheter och verk med ansvar för de areella näringarna. I (verket för landsbygden och de areella näringarna) ska alla frågor som hör till näringsdelen av jordbruk, skog och fiske ingå. Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden förstärker vi anslagen till och till forskning i konkurrensfrågor. Vi höjer också anslaget för åtgärder på konsumentområdet. Det höjda anslaget på detta område ska dock fasas över till de olika organisationerna på konsumentområdet. Vi minskar anslagen till , och i vår allmänna strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I enlighet med finansieringsprincipen minskas anslaget 48:1 med 900 miljoner avseende ej obligatorisk avgiftsnedsättning i barnomsorgen för allmän förskola. Likaså minskas anslaget med 900 miljoner för minskat åläggande beträffande vuxenutbildning. Effekterna av skatteförslag neutraliseras genom en uppräkning med 18 015 miljoner , 18 430 miljoner och 18 845 miljoner . För bekämpningen av hiv/aids i storstadsregionerna öronmärks på anslaget 48:2. I övrigt avvisas hela beloppet för den s.k. kommunakuten, 580 miljoner. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Hänsyn har här tagits till den minskning av statsskulden som kan åstadkommas genom den omfattande försäljning av statliga företag som vi föreslår. Genom denna minskning samt genom ett i övrigt lägre upplåningsbehov än som regeringens politik medför kan ränteutgifterna beräknas bli lägre än enligt regeringens budget. Hänsyn till utebliven utdelning från de avyttrade företagen har tagits på inkomstsidan. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi avviker inte från regeringens bedömning av utgiftsramen. För vissa utgifter som vi vill begränsa eller avskaffa kan anslagsbehållningar dras in. Med politik uppnås en budgeteringsmarginal på , vilket är mera betryggande än regeringens . Även har vi en budgeteringsmarginal som ligger på eller av de takbegränsade utgifterna. Vi uppnår därmed en marginal av den storlek som regeringen tidigare ansett var nödvändig. Vårt förslag till utgiftstak för staten utgår från det utgiftstak vi föreslog i vårmotionen med de tekniska justeringar som främst omläggningen av bidragen till kommunerna innebär. Vidare tas hänsyn till de regleringar av utgifterna under utgiftsområde 25 som våra skatteförslag föranleder. För staten föreslår vi ett utgiftstak på , 908 samt preliminärt (om regleringen av kommunsektorn räknas bort är beloppen 859, 888 samt ). Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn kan därmed beräknas till 1 323, 1 375 samt för åren 2005, 2006 respektive 2007. tar inte ställning till tilläggsbudgeten. Den utgör förändringar i en statsbudget vi röstat nej till. Vi hade ett annat budgetalternativ, med annan inriktning och med erforderliga marginaler för oförutsedda och opåverkbara utgifter. Den gällande statsbudgeten hade helt förbrukade marginaler redan innan budgetåret började. Enligt riksdagsordningen är vi förhindrade att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen i tilläggsbudgeten aktualiserade. Det får ankomma på de partier som från början röstat för statsbudgeten att hantera de förändringar som behöver göras för att kunna hålla utgiftstaken. Vi vill ändå fästa uppmärksamheten på det nu föreslagna tillkommande tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunerna. Så sent som fattade ett beslut att, på regeringens och dess stödpartiers förslag, dra in 2,6 miljarder från kommunerna i retroaktiv avräkning för ökade skatteintäkter på grund av omläggning av pensioner. Justeringen är korrekt, men tidpunkten och retroaktiviteten var oacceptabel. Man var dessutom tvungen att ändra i lagstiftningen för att göra det möjligt att dra in statsbidrag under löpande budgetår. Att detta skulle drabba den kommunala verksamheten hårt kunde knappast vara en överraskning för regeringen. Att förlora så mycket som 2,6 miljarder mitt uppe i löpande verksamhet är naturligtvis ett svårhanterligt problem, särskilt som kommunerna har ett krav på att budgeten ska vara i balans. Denna akutindragning motiverades naturligtvis för regeringens och dess stödpartiers del med det akuta hotet om brutna utgiftstak. Nöden har tydligen ingen lag, dessa pengar drogs in men man underlät att tekniskt justera ned utgiftstaket, vilket borde ha skett och vilket skedde vid den preliminära avräkningen för pensionsomläggningen. Med denna metod kunde man alltså fuska för 2,6 miljarder. Mot denna bakgrund är det inte svårt att förstå att regeringen och dess stödpartier sett sig tvingade att återföra en del av dessa medel till kommunerna. Ett utökat tillfälligt sysselsättningsstöd, med 1,5 miljarder, föreslås i denna tilläggsbudget. Eftersom sysselsättningsstödet felbokförs som minskad inkomst är detta möjligt trots att inget utrymme finns för nya utgifter. Att regeringen och stödpartierna totalt har tappat greppet om budget och statsfinanser illustreras mycket tydligt med detta exempel. Fusket är dessutom fullständigt oförblommerat, stödet redovisas i tilläggsbudgeten under Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommunerna. Statsbudgetens inkomster enligt förslag Sociala avgifter och egenavgifter förslag till statsbudgeten , 2006 och 2007 Stöd till politiska partier Försök med trängselskatt i Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap o fredsf samt Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Hälsovård, sjukvård och social omsorg Alkohol- o narkotikapolitiska åtgärder Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Bidrag till vissa organisationer m.m. Utveckling av skolväsende och barnomsorg Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Allmän förskola: kvalitet Bidrag t personalförstärkning i förskola Bidrag t personalförstärkning i skola o fritis Behöriga lärare, förskollärare o fritidspedag. Bidrag till vissa organisationer Statligt stöd för utbildning av vuxna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. råd för högre utbildning Kompletterande utbildning för utländska akademiker Kultur, medier, trossamfund och fritid -3,5 -3,5 -3,5 -5,65 -5,65 -5,65 Bidrag till allmän kulturverksamhet Bidrag till , Operan, , , Sv.rikskons. Bidrag till reg musikverksamhet m.m. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Konst gest av den gem miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter -70,5 -71,5 -72,5 Centrala museer: Stiftelser Bidrag till regionala museer Bidrag till vissa museer Möjlighet till fri entré för barn Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Omstrukturering av komm. Bidrag för installation av hissar -1,5 -1,5 -1,5 Regional utveckling och utjämning Allmän miljö- och naturvård Insatser för effektivare energianvändning Teknikupphandling och marknadsintro. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättn f vissa kostn Driftbidrag till kommunala flygplatser Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Verket för landsbygden () Åtgärder för landsbygdens miljö o struktur Verket för Näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader Omstrukt o genomlysning av statliga företag Kapitalinsatser i statliga bolag Verket för innovationssystem: Förvaltn kostn Verket för innovationssystem: FOU Allmänna bidrag till kommuner Gen statsbidrag t komm o landsting Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten