mot · GS02Kr368 · 2004-09-30 00:00:00 — har varit tio förlorade år för . Våra gemensamma resurser har inte växt så mycket som skulle ha varit möjligt. Vår välfärd har blivit sämre. Kulturen har drabbats av nedskärningar, sänkt eller utebliven uppräkning av anslag, indragna anslagssparanden och liknande. var bland de rikaste länderna i världen, är landet fattigast i . Effekterna av detta har gett utslag också på kulturens område. Museernas samlingar förstörs. På grund av resursbrist kan museerna inte vårda sina samlingar på bästa sätt. Kulturarvet vittrar sönder alltmer . Regeringen har inte tagit sitt ansvar. Kostnader har lagts över på institutionerna som inte fått kompensation fullt ut. Regeringens tillskott i årets förslag till budget är fortfarande för litet. Prestigeprojekt tränger ut annat.Stora prestigebetonade projekt har trängt undan andra viktigare uppgifter inom kulturpolitiken, tvångsinförandet av digital-TV samt fri entré på 19 statliga museer. Förändring är nödvändig. behöver en liberal kulturpolitik. I denna och andra motioner på kulturområdet presenterar vi våra förslag till en bättre kulturpolitik. behöver en starkare kulturpolitik. Vi föreslår väsentliga förstärkningar av bidragen till den regionala kulturverksamheten, till museerna så att förstörelsen av vårt kulturarv kan upphöra och till folkbildningen. Vi tillskjuter medel för att lösa institutionernas ekonomiska problem så att pensionsfrågorna kan lösas. Frihet, mångfald och kvalitet8 Jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet9 Kulturen är en tillväxtfaktor10 Kulturens villkor i samhället11 Fri entré en gökunge för kulturen11 Kulturen behöver finansiering från flera håll13 Sponsring av kultur ska underlättas15 Stärkt stöd till de nationella institutionerna17 Öka stödet till de fria grupperna18 Nationellt viscentrum i Västervik19 Prioritering av vissa mindre museer23 Arkiv och elektroniska källor23 En bevarandeplan för arkivalier23 Stimulera barns och ungdomars kulturintresse24 Fri entré på museer för barn och ungdomar24 System för upphovsrättslig ersättning, stipendier och bidrag27 Kultur- och språkstöd till invandrare och minoriteter30 Samisk kultur och sametinget30 Ökade resurser till trossamfunden31 Omvandling av myndigheten historia33 begär att regeringen lägger fram förslag till nya mål och mätbara delmål för kulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturen som tillväxtfaktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för att ta fram förslag till hur fristående kulturstiftelser kan inrättas och finansieras med medel från arbetsmarknadspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning och omfördelning av medel till regional kulturverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finansieringen av Kulturnät inte skall vara ett offentligt ansvar men att verksamheten kan drivas vidare i andra former. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Statens kulturråds verksamhet och anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till nationalscenerna Operan, och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkt permanent stöd till . begär att regeringen återkommer med en tydlig ekonomisk redovisning av hur pensionsåtagandena påverkat institutionsteatrarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till de fria teatergrupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till att bygga upp ett nationellt viscentrum i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till kulturtidskrifterna och skapandet av en paraplyorganisation för att tillvarata kulturtidskrifters upphovsrättsliga intressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkta bidrag till bibliotekens litteraturinköp samt upphörande av utgivning av vuxenlitteratur i En bok för alla. avslår förslaget till ändring av bibliotekslagen (1996:1596). beslutar att upphäva bibliotekslagen (1996:1596). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på museernas kvalitet och samlingsvård i stället för fri entré. begär att regeringen lägger fram förslag till en plan för hur staten kan stödja att museernas samlingar kan vårdas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överföring av delar av Riksutställningars uppgifter till regionala museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förstudie av hur en heltäckande arkivstrategi kan införas som är anpassad till den moderna digitala miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell bevarandeplan och insatser för inventering m.m. av arkivalier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra utgivningen av dialektordboken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera barns och ungdomars kulturintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att erbjuda museer möjligheten till fri entré för barn och ungdomar upp till . bemyndigar regeringen att för ramanslaget 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön beställa konstverk som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2006-2008. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om former för upphandling m.m. av offentlig konst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av systemen för stipendier, bidrag, upphovsrättsliga ersättningar och droit de suite. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbundens bidrag och verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppvärdering av folkhögskolornas roll och förstärkning av anslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och språkstöd till invandrare och minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare resurser för att förstärka mångfalden i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till den samiska kulturen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till trossamfunden. begär att regeringen återkommer med förslag på en långsiktig finansiering av utgivningen av ordbok.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om att göra Måltidens hus i till ett nationellt centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdragsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om omvandling av myndigheten historia till en stiftelse. avslår regeringens proposition i den del som rör överflyttning av ansvaret för riktlinjer för stöd till produktion och utgivning av fonogram. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: Minskad verksamhet -, annan finansiering Kulturnät , -. Tillförs 350 tkr. 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet Kompensation maa pensionsåtaganden, , engångsåtgärder , inför mångkulturåret. 28:5 Bidrag till Operan, m.m. Rikskonserter -, Operan och +3 mnkr vardera och +1 mnkr . 28:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål Stödet till fria grupper , , 1 till och 2 till föreställningsverksamheten. inköp av litteratur, -3,En bok för alla 28:15 Konst i den gemensamma miljön Större ansvar tas lokalt och regionalt. 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer Nej till regeringens finansiering av rådgivning. Förstudie arkiv av digitalt material. Färdigställande av dialektordboken. Full avgiftsfinansiering uppdragsverksamheten. Nej till fri entré, -84,+3 mnkr , +11 mnkr bl.a. vård av samlingar. Nej till fri entré -, bl.a. vård av samlingar +5 mnkr. Bl.a. vård av samlingar. Bl.a. vård av samlingar. 28:39 Stöd till trossamfunden Avtal för upphovsrättslig ersättning utvidgas till kulturtidskrifter. Bevarandeplan, vård av arkivalier m.m. Museer erbjuds att införa fri entré för barn och ungdom. 1 Yrkande 4 hänvisat till AU. 2 Yrkande 31 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 36 hänvisat till NU. I denna motion beskriver hur kulturens villkor kan förbättras. Vi tar vår utgångspunkt i en liberal grundsyn. Kulturen erbjuder visioner, reflektion, fördjupning och livsglädje och utgör en grogrund för tolerans och skapande möten mellan människor. I motionen framställs även budgetyrkanden som motiveras i andra motioner. Frihet, mångfald och kvalitet Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. Den enskilda människan är utgångspunkten för liberal tanke och politik. Hennes frihet, livskvalitet och utveckling är det centrala syftet. Kulturen erbjuder individen möjlighet till bildning, reflektion och personlig utveckling. Kulturen bidrar till nya sätt att förstå och påverka det samhälle vi lever i. Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen. Det handlar om frihet att uttrycka sig; frihet att utvecklas; frihet att röra sig över stora avstånd i tankarnas och drömmarnas värld; möjlighet att slippa instängdhet, begränsningar och trångsynta mönster för tanke och handlingar. För att fortsätta forma demokratin krävs ett levande offentligt samtal. Kultur i form av konst, litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Att kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är en förutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områden lämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försök att med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att vara fri, dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara speciellt viktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våra argument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levande kulturliv. Frihet innebär i grunden respekt för den konstnärliga kompetensen. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och till etablerade föreställningar om livet. På många håll i världen är kulturlivet fortfarande inte fritt utan utsätts för politiska påtryckningar. Även om lyckligtvis är förskonat från detta, så finns det fortfarande mycket att göra för att främja vår kulturs frihet. Högt på dagordningen står att kämpa mot kulturens beroende av alldeles för få finansiärer och givare för att öka de ekonomiska resurserna. De tre målen för vår liberala kulturpolitik - frihet, mångfald och kvalitet - är beroende av varandra. Frihet betyder bl.a. en konkret frihet att vända sig till flera och olika finansieringskällor. Mångfalden av finansieringsmodeller kan ge rum för en mångfald av olikartade produktioner och distributionsmodeller. Kvalitet föds just i det kraftfält i vilket mångfaldens skeenden fritt samspelar. Kvalitet, vad det gäller kulturverksamhet, kan bedömas dels utifrån skickligheten hos konstnären att gestalta det han eller hon vill, dels utifrån hur nyskapande det är, eller hur väl det anknyter till sådant som tidigare gjorts. Kvalitet måste bedömas efter objektiva kriterier, men eftersom konst oftahandlar om upplevelser går det inte att förbise den subjektiva värderingen av ett konstverk. Därför kan man inte sätta upp generella regler för vad som är kvalitet. Kulturpolitiken är politikens mest ödmjuka gren, som den är ett politiskt område som kräver energi och beslutsamhet. Den får och kan inte sträva efter att styra kulturlivets utveckling. Den ska däremot ge starka impulser, bestämt försvara de demokratiska principerna om tanke- och yttrandefrihet samt garantera förutsättningarna - ekonomiska och organisatoriska - för en sund vardag när det gäller produktion, distribution och mottagning av kultur. Därför måste kulturpolitiken struktureras av tydliga mål. Fler av de kulturpolitiska mål som beslutade om 1996 har snarare karaktären av medel för kulturpolitiken än mål. liberalerna föreslår därför att de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet. Målen för kulturpolitiken medger i liten utsträckning någon kvalificerad uppföljning av politikens resultat. Det måste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. liberalerna föreslår därför att de nationella målen för kulturpolitiken, under den förnyelseprocess som vi föreslagit bör inledas, kompletteras med uttryckliga, mätbara mål för de enskilda kulturpolitiska insatserna. Vad som här är sagt om kulturpolitikens mål och komplettering med mätbara delmål bör ges regeringen till känna. Jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturlivet Den vars livsvillkor aldrig speglas i det kulturella utbudet kan inte känna någon samhörighet med kulturen i det land hon lever. Om kulturen brister i bredd blir den likriktad och bidrar till utanförskap. Däremot kan kulturen, genom att uppvisa en mångfald och bredd i perspektiv, bidra till att överbrygga klyftor och betona det allmänmänskliga och enande snarare än det åtskiljande och särande. Det finns en mängd faktorer som påverkar de generella livsvillkoren för en människa, såsom kön, etnicitet, yrke, social och ekonomisk bakgrund, sexuell läggning och ålder. Det är givetvis vare sig möjligt eller önskvärt att anslå några kvantitativa mål för hur stor del av produktionen inom ett visst område som riktas till en viss grupp. Däremot är det både möjligt och rimligt att diskutera hur de kulturpolitiska medlen används i förhållande till sådana faktorer. Här ställs frågor både om vem som producerar och för vems räkning; vem som är subjekt och vem som är objekt i förhållandet mellan kulturskapare och publik. Förhållandet får inte fastna i det alltför vanliga kategoritänkandet där en viss del av resurser, tid och utrymme anslås åt "minoriteter" medan resten av utbudet är dominerat av en tydlig normativitet i fråga om egenskaper som kön, etnicitet och demografi. Detta är ett område av de allmänna kulturpolitiska målen som bör vara föremål för fördjupade studier och återkommande uppföljning. Vad som här sagts om uppföljning av jämställdhets- och minoritetsperspektiv i kulturpolitiken bör ge regeringen till känna. Kulturen är en tillväxtfaktor Kulturen är en verksamhet med ett egenvärde, men det hindrar inte att man kan se klara kopplingar mellan ett vitalt och nyskapande kulturliv och den ekonomiska tillväxten. Det finns en föreställning om kultur och kommunikation som ett slags onödigt smycke, en marginell företeelse som kräver subventioner men aldrig ger vinst. Vi behöver ta till oss en helt annan syn. Att inte satsa på kulturen betyder att stänga sig ute från morgondagens världsomfattande arbetsmarknad. De nya informations- och kommunikationsmedierna blandar stillbild och text, rörlig bild och musik, grafik av hög konstnärlig kvalitet och dans eller annan form av kroppslig kommunikation. Helt nya medier med revolutionerande uttrycksmedel för kulturella upplevelser föds. Sedan vann 1973 har en strålande framgångsrik musikindustri vuxit fram. Både musikindustrin och upplevelseindustrin är stora exportframgångar, där svensk musikexport endast överträffas av och . Svensk design uppmärksammas internationellt och ger svensk industri möjligheter att nå nya marknader. Även inom har olika former av kulturyttringar inneburit en god tillväxt utanför de stora städerna, t.ex. i och i . Festivaler och arrangemang som samlar folk kring film, musik och teater utgör en stark motor i berömda turistorters utveckling eller placerar tidigare okända små samhällen på de internationella resornas kartor. För att nå detta krävs en god samhällelig kulturinsats, vilket kan jämföras med det offentligas ansvar för grundförutsättningarna i andra verksamheter, att genom utbildning, en fungerande "infrastruktur" och effektiva institutioner skapa bästa möjliga tillväxtbetingelser. Det finns många delar inom kulturen som stimulerar till kreativitet. Kommunala musikskolor likväl som och har betytt mycket för att grundlägga den svenska musikindustrins exportframgångar. Därtill kommer också att kunskap om vårt kulturarv är viktig, inte minst för ungdomar. I lever dock kulturskaparna alltjämt under svåra omständigheter. De flesta människor som försörjer sig på att skriva, spela musik, måla, dansa eller spela teater är inte och kan inte bli fast anställda. Till och med de stora institutionerna har en i grunden svag ekonomi. Åt de enskilda kulturskaparnas villkor ägnar en särskild motion. Kulturens villkor i samhället Kulturens allt överskuggande problem är ekonomin. De ekonomiska förutsättningarna är inte bara avgörande för mångfald och kvalitet i utbudet av kulturella aktiviteter utan de är också, som tidigare berörts, på ett djupare plan avgörande för om målsättningarna om en fri och obunden kultursektor ska vara verklighet eller tomma ord. Därför är inte bara storleken på de offentliga kulturanslagen viktiga, utan det är de samlade ekonomiska villkoren som är avgörande. Kulturpolitiken bör i princip vara generell. Selektiva urvalsprinciper måste tillämpas restriktivt. Långsiktighet, effektivitet och kvalitetsmedvetande måste prägla politiken på kulturområdet i ännu högre grad än andra områden. Kulturverksamhet kräver längre planeringshorisont än många andra verksamheter. Det gäller förstås kulturskaparnas villkor, deras möjlighet till försörjning och deras utbildning. Det gäller också hela det rika kulturarv som skapar referensramar och utgångspunkter för dagens produktioner. Lika lite som man kan få fram en skolad operasångare genom en månads repetitioner kan man skapa en tradition som den som ger operan dess särskilda inramning och ställning, genom fläckvisa insatser med osäker framtid. Det tar ofta tid att bygga kultur. vill därför se till helheten när de gäller de ekonomiska villkoren för kulturen. Att det är nödvändigt att prioritera mellan olika insatser inte bara på grund av deras angelägenhetsgrad utan också med ekonomiska realiteter i åtanke, är en bister verklighet. På samma sätt kommer människors vilja att betala för kulturella upplevelser liksom företags vilja att bistå med sponsring att påverkas av den allmänna ekonomiska konjunkturen. Av dessa skäl är det särskilt viktigt att staten har förmåga att prioritera det ingen annan kan väntas ta ansvar för. Fri entré en gökunge för kulturen Satsningen på fri entré på de statliga museerna har mycket riktigt blivit den gökunge i kulturbudgeten som varnade för när förslaget först fördes på tal. Den tränger ut betydligt mer angelägna kulturpolitiska uppgifter. Det har inte heller synts några tecken på att nya grupper besöker museerna för att det är gratis. Tyvärr gör regeringen, som vanligt frestas vi att säga, inga betydelsefulla satsningar på scenkonsterna, teater, musik eller dans. Vi menar att det offentliga kulturstödet mot denna bakgrund bör förstärkas något samt ges en tydligare prioritering efter ovanstående principer. Inom ramen för hela utgiftsområdet anslår för vart och ett av budgetåren 2005, 2006 och 2007 nära mer än regeringen. Vi föreslår också en rad omprioriteringar inom och mellan enskilda anslag. Anslagsutvecklingen respektive 2007 ser ut så här: 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet 28:5 Bidrag till Operan, m.m. 28:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål 28:15 Konst i den gemensamma miljön 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer 28:39 Stöd till trossamfunden Nytt: Avtal för upphovsrättslig ersättning utvidgas till kulturtidskrifter Nytt: Bevarandeplan, vård av arkivalier m.m. Nytt: Museer erbjuds att införa fri entré för barn och ungdom. På ett flertal ställen i budgetpropositionen finns negativa siffror för pris- och löneomräkning. För ett antal institutioner har det att göra med fallande hyrespriser på hyresmarknaden. Att institutionernas hyreskostnader är så pass stora att sjunkande hyrespriser får ett så starkt genomslag i PLO, är i sig kanske ofrånkomligt i många verksamheter som är inhysta i ändamålsfastigheter i storstäder. Detsamma gäller så klart också när hyrorna stiger. Men vi vill invända mot förfarandet att regeringen räknar ned budgetanslagen innan hyran verkligen sänkts. De flesta berörda institutioner har staten som hyresvärd genom . Om staten, i sin roll som hyresvärd, inte är lika snabb att sänka hyran som staten, i rollen som anslagsgivare, är med att sänka anslaget såär det i första hand institutionerna som hamnar i kläm. liberalerna menar att det snarare ger institutionerna större incitament att hålla hyreskostnaderna låga om de får behålla effekten av en hyressänkning budgetåret ut. Att sänka anslagen innan parterna ens enats om att inleda förhandlingar om hyressänkningar kan i många fall innebära att man i realiteten tvingas omprioritera medel från verksamheten till hyreskostnader. Budgetpropositionens mål för institutionen kan alltså vara ohållbara och underfinansierade redan innan de är beslutade. Regeringen beslutade att kostnadshyressättning ska gälla för till exempel Operan, , och , vilket inte kommit att gälla på grund av en konflikt med om underhåll. Det är ett exempel på hur segslitna tvister om hyresvillkoren kan bli. Kulturen behöver finansiering från flera håll Att skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktig kulturpolitisk uppgift. Frihetens och mångfaldens krav när det gäller finansiering av kultur berör två viktiga element i kulturens arbetsprocess: finansiering av verksamhet - investeringar och täckning av löpande kostnader - och finansiering som ger fria kultur- och konstproducenter rimliga förutsättningar att leva på sitt yrke. Det offentliga stödet till kulturen måste komma från både stat, regioner, landsting och kommuner. Ett alltför starkt beroende av få finansiärer riskerar att leda till likformighet. Alla offentliga aktörer har ansvar för att skapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Det offentliga ekonomiska kulturstödet, framför allt det nationella, bör främst riktas mot det professionella kulturlivet. Detta kulturstöd måste också präglas av långsiktighet. En liberal uppgift i alla kommuner är att ta ansvar för att medborgarna får en god tillgång till ett rikt kulturliv. Kulturlivet kan i viss utsträckning fungera på de villkor som marknaden skapar, men kultur enbart utlämnad till marknadens krafter blir fattig. Det är viktigt att offentligt stöd inte minskas eller t.o.m. dras in om sponsring säkras för en viss verksamhet. Långsiktigheten får inte omintetgöras av en kortsiktig möjlighet att spara eller omfördela pengar. är det givetvis på lång sikt rationellt att minska stödet till sådana kulturyttringar som genom marknadsmässiga intäkter kan bära en större del av sin egen kostnad. är det närmast regel att kulturprojekt på alla nivåer söker många bidragsgivare och tvingas till en omfattande administrativ apparat för att redovisa hur de olika bidragen utnyttjats. Här innebär de förslag liberalerna företräder - fristående kulturfonder, starkare regionalisering av kulturmedlen och tydligare regler för sponsring - en avsevärd lättnad för projektproducenter och kulturskapare.