mot · GR02MJ31 · 2004-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:31 Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser välkomnar att ett handelssystem med utsläppsrätter nu införs inom EU. Utsläppshandel är ett verktyg för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå fastställda målsättningar. Tillkomsten av handelssystemet illustrerar möjligheterna och nödvändigheten av EU som en aktör i miljöpolitiken. förhoppning är att detta skall vara ett föredöme för ett fördjupat europeiskt samarbete för att lösa de gränsöverskridande miljöproblemen. Genom ett sådant handelssystem kan samhället göra miljöinvesteringar som når uppställda mål till lägsta möjliga kostnad. Även om det finns mycket i övrigt att önska i direktivet så är det ett viktigt steg på vägen mot ett hållbart . beklagar att ett system med auktionering av utsläppsrätterna inte genomförs. Vidare anser att trafiksektorn bör tas med i den handlande sektorn inför den första åtagandeperioden åren 20082012. klimatproposition beslutades om svenska förberedelser för en tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer, däribland handel med utsläppsrätter. Förberedelserna omfattar såväl ett nationellt som ett internationellt handelssystem. I propositionen sades att skall ha ett nationellt system på plats . Enligt det EU-direktiv som antogs skall fördelning av utsläppsrätter göras av varje land med utgångspunkt i ett antal kriterier som anges i direktivet. Fördelningen av utsläppsrätter skall bygga på historiska utsläpp. Varje land skall upprätta en nationell fördelningsplan som sedan skall godkännas av kommissionen. Ett problem vid upprättande av den nationella fördelningsplanen är de osäkerheter som finns i faktaunderlaget. Det är därför nödvändigt att samarbetet mellan berörda myndigheter och branscher förbättras och metoder för att beräkna koldioxidutsläpp förfinas. Hur handelssystemet kommer att fungera avgörs av den totala tilldelningen av utsläppsrätter inom EU. Den tilldelning som de enskilda medlemsländerna gör måste baseras på landets åtagande enligt EU:s interna bördefördelning av utsläppsminskningar enligt Kyotoprotokollet. Priset på utsläppsrätter kommer att bestämmas av den totala tillgången och efterfrågan inom EU. tilldelning har ytterst marginell betydelse för priset på utsläppsrätter och därigenom styrs inte heller utsläppen från den handlande sektorn i av den svenska tilldelningen av utsläppsrätter. Det är angeläget att det totala antalet utsläppsrätter inom EU varken blir för stort eller för litet. För att en handel skall komma till stånd måste det finnas några som har ett överskott och andra som har ett underskott på utsläppsrätter. Det är viktigt att följer de andra medlemsländernas tilldelning och aktivt verkar för att det totala antalet utsläppsrätter inom EU blir rimligt. befarar att den föreslagna tilldelningen av utsläppsrätter till den handlande sektorn är för stor för att skall kunna uppfylla sina åtaganden enligt bördefördelningen utan att lasta andra sektorer med orimligt höga kostnader. anser också att bör utnyttja möjligheten att auktionera ut tillåten andel av utsläppsrätterna. Det är inte helt lyckat att tilldelningen av utsläppsrätter baseras på historiska utsläpp, inte minst med tanke på svårigheten att välja relevant referensperiod. Försök bör göras med tilldelning enligt någon form av benchmarkingsystem baserat på bästa tillgängliga teknik. stöder regeringens uppfattning att bör verka för att fler sektorer inkluderas i handelssystemet . Propositionens förslag att införa möjligheter till undantag för vissa anläggningar som omfattas av direktivet är inte en bra lösning. Det är inte heller motiverat att, som propositionen föreslår, införa en ny myndighet för att administrera handelssystemet. För övrigt vill föreslå att koldioxidskatten avskaffas när handelssystemet införs. 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Klimatfrågan är ett hot som bör tas på allvar 5 5 Kristdemokratisk klimatpolitik 6 6 Antalet fördelade utsläppsrätter 7 6.2 Exkludera torven från handelssystemet 9 7 Principer för fördelning av utsläppsrätter åren 20052007 10 7.2 Särskiljande av råvaruutsläpp och bränslerelaterade utsläpp 10 7.4 Inkludering av fler sektorer i handelssystemet 11 7.4.1 Extra tilldelning vid åtgärder som uppenbart minskar utsläppen i den icke-handlande sektorn 12 7.5 Inga undantag av vissa anläggningar 12 7.6 Utsläppsrätter till nya deltagare 12 8 Organisatoriska frågor 13 9 Övriga frågor 13 9.1 Avskaffa skatten på koldioxid för den handlande sektorn 13 9.2 Kvalitetssäkring av statistiken 14 9.3 Avräkning av fördelningen av utsläppsrätter i förhållande till åtagande enligt Kyotoprotokollet 15 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den totala tilldelade mängden utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utsläpp från torv ej skall tas med i handelssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om auktionering av den maximala tillåtna mängden utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i det fortsatta arbetet med handelssystemet skall verka för att tilldelning av utsläppsrätter skall ske enligt benchmarking-metoder baserade på bästa tillgängliga teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera fler sektorer i handelssystemet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga om den masugnsbaserade stålindustrin kan ingå i en försöksverksamhet med benchmarking . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om extra tilldelning vid åtgärder som uppenbart minskar utsläppen i den icke-handlande sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inte bör vara möjligt att undanta verksamheter som omfattas av handelssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utsläppsrätter motsvarande bör avsättas för nytillkomna deltagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de verksamhetsutövare som ansöker om tillstånd efter bör kunna tilldelas utsläppsrätter på grundval av riktmärken för specifika utsläpp eller bästa möjliga teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att någon ny myndighet för administrationen av handelssystemet med utsläppsrätter ej behöver skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om analys av relationen mellan olika styrmedel i klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssäkring av statistiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avräkning av fördelningen av utsläppsrätter i förhållande till åtagande enligt Kyotoprotokollet. 4 Klimatfrågan är ett hot som bör tas på allvar Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Uppvärmningen har studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den förindustriella perioden och man anser att detta tillsammans med övriga växthusgaser är en stor del av förklaringen till växthuseffekten. Jordens medeltemperatur har ökat med . IPCC beräknar att temperaturen kommer att öka med mellan 1,4 och fram . Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kan konstateras att en klimatförändring skett, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste därför gälla i alla klimatpåverkande sammanhang. Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. Den beräknas bidra till ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton. Halten CO2 i atmosfären har ökat från omkring 280 ppm (part per million) före den industriella revolutionen till cirka 360 ppm . Halterna förväntas fortsätta öka de kommande decennierna, främst på grund av ökad global industrialisering. För det nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har fastställt delmålet att CO2-halten stabiliseras på en lägre halt än 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser inte ökar. Målets uppfyllande avgörs av den globala utvecklingen av koldioxidutsläppen. Vi i den rika världen har baserat vårt välstånd på förbränning av fossila bränslen. De fattiga folken har använt fossila bränslen i betydligt mindre utsträckning och de har därför inte kunnat dra samma nytta av den industriella utveckling som åstadkommit växthuseffekten. Det är däremot troligt att det i första hand är länderna kring ekvatorn som drabbas hårdast av klimatförändringarna, i form av fler och kraftigare orkaner, regn och översvämningar och en kraftigt höjd temperatur. Klimatet blir inte bara varmare utan även mer instabilt. Tropiska sjukdomar, till exempel malaria, bilharzia och gula febern, sprids till helt nya regioner. Beräkningar publicerade av visar att jordbrukets produktivitet kommer att öka i Nord, men minska i Syd, när jordens medeltemperatur stiger. Det finns även forskare som befarar att växthuseffekten kan leda till att havsströmmar, exempelvis , kan byta riktning, vilket regionalt skulle kunna leda till ett kallare klimat. Växthuseffekten framstår därför tydligt som en global solidaritetsfråga, där främst nonchalans riskerar att skapa bitterhet och farliga politiska spänningar. betraktar hotet från växthuseffekten med största allvar. Utsläppen av växthusgaser måste minskas till en sådan nivå att vårt klimat inte länge hotas. Detta arbete är globalt, men skall ta sin del av ansvaret. Det faktum att Kyotoprotokollet ännu inte ratificerats av och , och därigenom inte kommer att träda i kraft, bör inte utgöra ett hinder för de länder som gjort kvantitativa åtaganden att gå vidare. EU och övriga aktörer som håller fast vid Kyotoprotokollet har en möjlighet att demonstrera att det faktiskt går att genomföra ett internationellt samarbete för att lösa även stora globala problem. är det nödvändigt att och EU fortsätter att vara pådrivande på de länder som ännu inte ratificerat protokollet. Det gäller framför allt och . Särskilt när det gäller bör EU:s möjligheter att påverka vara goda. Om ratificerar protokollet uppfylls villkoren för att det skall träda i kraft juridiskt sett. Arbetet med att uppfylla de åtaganden övriga länder gjort enligt Kyotoprotokollet måste dock gå vidare även om inte skriver på. är positiva till en handel med utsläppsrätter. Det är ett intelligent sätt att använda sig av marknadsekonomi för att uppnå ett gott syfte. Minskningen av utsläppen sker där marginalkostnaden är minst. Propositionen räknar med att enbart kostnader för Kyotoåtagandets genomförande blir lägre om handelsinstrumentet utnyttjas. När utsläppshandeln blir verklighet länkar vi samman vår klimatpolitik på en europeisk arena. Det är bra. En av EU:s huvuduppgifter är att på detta sätt lösa problem som är för stora för att ett enskilt land skall kunna lösa dem på egen hand. I och med att ett handelssystem införs på europeisk nivå behöver nationella klimatmål ses över. Detta kommer att ske i kontrollstationen 2004. Det är viktigt att i samband med kontrollstationen göra en grundlig översyn av olika möjliga politiska styrmedel, hur de samverkar och deras konsekvenser för miljö, sysselsättning och välfärd. vill understryka att bör ges en framträdande roll i detta arbete. beklagar den försening som uppstått innan propositionen framställts. Det hade varit önskvärt om propositionen lagts före FlexMex2-delegationens andra delbetänkande. har antagit en strategi för hur skall bidra till att uppfylla klimatmålet. stöder huvuddragen i denna strategi och menar att regeringen bör öka insatserna på följande områden: Utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybar energi. Inhemsk produktion skall stimuleras. Utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Gynnande av förnybara bränslen till transport- och energisektorn genom långsiktiga skattelättnader. Åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol bindes. Mer forskning behövs på detta område. Återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord eller i gamla olje- och gasfält. Mer forskning behövs också inom detta område. Omförhandling av internationella avtal i syfte att införa en miljöbeskattning på flygbränsle. Klimatstrategin måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av förnybara drivmedel, både nationellt och internationellt, som ett alternativ till fossila drivmedel. Genom Kyotoprotokollet tillåts öka sina utsläpp . Denna pluskvot bör inte använda sig av, utan vår uppfattning är att de svenska koldioxidutsläppen skall minska med . är oroade över att den svenska klimatpolitiken ibland har inslag av orimligheter. majoritet beslutade att utan miljökonsekvensanalyser eller samhällsekonomiska analyser stänga en av reaktorerna i Barsebäckskraftverket. Därmed ökade koldioxidutsläppen med flera miljoner ton. Utredningen förordar en överordnad konsekvensanalys och koordinering av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet, vilket enligt propositionen skall ske i samband med kontrollstationen 2004. anser att det är viktigt att i ett sådant arbete se över den totala effekten i samtliga styrmedel och göra en samlad bedömning av vilken sammansättning av styrmedel som ger den bästa effekten. Enligt är klimatmålet Begränsad klimatpåverkan det miljömål som är svårast att uppnå. Därför har i sin budgetmotion föreslagit en ökning av stödet till klimatinvesteringar med . Detta anslag används för stöd till kommuner, landsting och företag som investerar i projekt (t.ex. byggnader, fjärrvärme, trafikåtgärder) som syftar till att minska bidraget till växthuseffekten. Det råder ingen brist på tilltänkta projekt för dessa pengar; de ansökningar som kommit in omfattar sammanlagt 2,8 miljarder. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte anvisat några pengar till detta anslag . 6 Antalet fördelade utsläppsrätter Frågan om det totala antalet tilldelade utsläppsrätter är mycket svårbedömd. Enligt är utredningens uppskattning av behov i den handlande sektorn med största sannolikhet överskattat. hänvisar i stället till den av framtagna prognosen för utsläpp från den handlande sektorn. Flera remissinstanser, bl.a. och , påpekar att koldioxidutsläppen med den föreslagna tilldelningen måste minska betydligt mer inom andra sektorer för att skall kunna uppnå det nationella klimatmålet om en minskning av koldioxidutsläppen till 2010 jämfört med nivå. Hushållens och transportsektorns utsläppsreduktioner sker till en betydligt högre marginalkostnad än vad som är fallet inom industrin och energisektorn. Att förflytta en ännu större andel av utsläppsminskningarna till dessa sektorer är därför inte kostnadseffektivt. () har därför föreslagit att målet för koldioxidutsläppen från trafiken revideras så att utsläppen ökar jämfört med nivå. Detta talar för att det för den svenska välfärden vore mest rationellt att acceptera måttligt ökade utsläpp från trafiksektorn och minskade utsläpp från den handlande sektorn. Det är mycket svårt att bedöma hur stora utsläppsminskningar eller ökningar som bör göras inom de olika sektorerna för att mixen skall bli maximalt kostnadseffektiv. Tillförlitligt bedömningsunderlag saknas för att precisera den mängd utsläppsrätter som bör tilldelas den handlande sektorn för att resultatet skall bli samhällsekonomiskt optimalt. Syftet med handelssystemet är just att uppnå kostnadseffektivitet för de åtgärder som genomförs. Men eftersom endast en dryg tredjedel av de svenska utsläppen ingår i den handlande sektorn kommer handelssystemet åtminstone inte att leda till kostnadseffektivitet för samhället som helhet. Enligt utredningen uppgick de svenska utsläppen i den handlande sektorn till omkring torv oräknat och om torv räknas in. Mot bakgrund av det som anförts ovan om kostnader för utsläppsminskningar inom olika sektorer finns det goda skäl att anta att den i propositionen föreslagna tilldelningen på möjligen är för hög för att möjliggöra ett kostnadseffektivt uppfyllande av nationella klimatmål. På grund av svårigheterna att beräkna det samhällsekonomiskt optimala antalet tilldelade utsläppsrätter kan emellertid inte föreslå någon annan siffra för den totala tilldelningen än vad regeringen föreslår. accepterar därför att den tilldelade mängden utsläppsrätter bör motsvara koldioxid. föreslår att av dessa upp till reserveras för nya deltagare. påpekar att farhågan att en mindre tilldelning av utsläppsrätter skulle leda till utflyttning av industrier från inte följer av ekonomisk teori. En extratilldelning av utsläppsrätter utgör inte i sig någon garanti för att produktionen i de energiintensiva företagen stannar inom landet, eftersom företagen kan sälja rätterna till företag i andra länder. Företagens beslut om produktionens storlek bestäms enligt ekonomisk teori av marginalkostnader och marginalintäkter. Marginalkostnaderna bestäms i detta fall av priset på insatsvaror och priset på utsläppsrätter, och marginalintäkterna av priset på den producerade varan. Tilldelningen av utsläppsrätter påverkar inte dessa marginalkostnader/marginalintäkter, utan utgör endast en förmögenhetsöverföring till företagen i fråga. Extratilldelningen av rätter kommer därmed visserligen att påverka företagens förmögenhet, men behöver inte leda till att produktionen behålls inom . menar att det snarare är så att extratilldelningen av utsläppsrätter utgör ett mycket svagt och trubbigt instrument om syftet är att få företagen att behålla produktion och arbetstillfällen inom landet. Det är dock viktigt att ta särskild hänsyn till att den handlande sektorn är konkurrensutsatt och att kraven på denna därför måste avvägas mot de krav som ställs på den handlande sektorn i andra länder. I denna motion utgår från att övriga medlemsländer har ambitionen att leva upp till sina åtaganden enligt EU:s interna bördefördelning samt att kommissionen, som skall granska och godkänna ländernas tilldelningar av utsläppsrätter, har samma ambition. För att förutsättningar för handel skall skapas är det naturligtvis nödvändigt att det finns såväl aktörer med överskott som aktörer med underskott av utsläppsrätter i förhållande till deras verkliga utsläpp. Osäkerheterna är stora när det gäller de verkliga koldioxidutsläppen från olika verksamheter. De officiellt rapporterade svenska koldioxidutsläppen har justerats och räknats om . arbetar bl.a. genom Svenska miljöemissionsdata () för att förbättra den svenska utsläppsstatistiken. Utredningen uppskattar att osäkerheten i uppskattningarna för de totala utsläppen av alla växthusgaser för alla samhällssektorer ligger omkring ± . Osäkerheten i uppskattningarna av koldioxid från den handlande sektorn är också cirka ± . Regeringen bör ta hänsyn till detta vid utformandet av den slutliga fördelningen. anser inte att den statistiska osäkerheten i sig skall räknas in i den totala allokeringen av utsläppsrätter. Om andra länder gör likadant missgynnas eftersom de statistiska osäkerheterna i ett internationellt perspektiv är små. Regeringen bör verka för att en samsyn om detta blir gällande inom EU. 6.2 Exkludera torven från handelssystemet anser att utsläpp till följd av förbränning av torv ej skall räknas med i handelssystemet, eftersom torv i betraktas som ett biobränsle. Således behövs inte heller några utsläppsrätter för torv. ansluter sig därmed till som föreslår att torv ej skall räknas med i handelssystemet. I sammanhanget bör det påpekas att regeringen presenterade en proposition med innebörden att torv skall räknas som biobränsle vid fördelningen av gröna certifikat för elproduktion. Det är önskvärt med konsekvens och tydlighet i energipolitiken. 7 Principer för fördelning av utsläppsrätter åren 20052007 hade helst velat ha auktionering av utsläppsrätter. Vi beklagar att EU-direktivet inte utgår från ett system med auktionering, vilket vore mest logiskt utifrån principen om att förorenaren betalar (Polluters pay principle, PPP). I det fortsatta arbetet med handelssystemet bör inriktningen vara att utsläppsrätterna fördelas genom auktionering. Enligt direktivet skall av utsläppsrätterna för perioden 20052007 fördelas gratis. För perioden 20082012 skall av utsläppsrätterna fördelas gratis. Realistiskt sett bör vi räkna med att en övergång till auktionering kommer att ske långsamt och gradvis. föreslår därför att skall driva på för en så snabb övergång som möjligt och att skall tilldela maximal andel av utsläppsrätterna genom auktionering. Därför bör auktionera ut av utsläppsrätterna. () föreslår att möjligheterna att auktionera ut utsläppsrätter bör utnyttjas fullt ut. 7.2 Särskiljande av råvaruutsläpp och bränslerelaterade utsläpp bedömer att propositionens förslag att skilja mellan råvarurelaterade och bränslerelaterade utsläpp är den lösning som i sammanhanget är att föredra framför andra alternativ. anser att man i mycket ringa grad tar hänsyn till early action genom att välja åren 19982001 som utgångspunkt. instämmer i synpunkt att man bör överväga olika typer av benchmarkingmetoder för fördelningen av utsläppsrätter. Det skulle öka möjligheten betydligt att behandla befintliga och nya anläggningar på ett likartat sätt och öka miljöstyrningen i systemet. Många företag har genomfört avsevärda förbättringar , som andra företag ännu inte har gjort. Därigenom får de miljömedvetna företag som genomfört tidiga förbättringar ett handikapp i förhållande till de företag som underlåtit att genomföra motsvarande investeringar. De framsynta företagen riskerar alltså att bli stora ekonomiska förlorare när utsläppsrätterna skall fördelas. anser att detta är mycket olyckligt. För att en modell med tilldelning enligt ett benchmarkingsystem skall bli rättvist måste hela branscher inom EU tillämpa samma modell. Vi vet inte hur andra medlemsländer väljer att tilldela sina utsläppsrätter. Därför skulle det bli problematiskt om ensidigt använde benchmarking. menar att nu bör rikta in sig på att benchmarking skall tillämpas i hela EU. Däremot föreslår att regeringen överväger om den masugnsbaserade stålindustrin kan ingå i en försöksverksamhet med benchmarking . Fördelningen till dessa stålverk bör baseras på ett genomsnitt av nuvarande koldioxidutsläpp i sådana verk inom EU. Regeringen kan då vid utarbetandet av fördelningsplanen tilldela utsläppsrätter enligt benchmarkingmodellen för den masugnsbaserade stålindustrin och eventuellt andra branscher där detta är lämpligt med hänsyn till Kyotoprotokollets anda att minska de globala utsläppen. För övriga branscher bör hänsyn kunna tas till utsläppsminskningar som skett . Det viktiga är att hitta en lösning som innebär att företag inom svensk industri som investerat i energieffektiviseringar inte missgynnas. 7.4 Inkludering av fler sektorer i handelssystemet anser att möjligheten att inkludera trafiksektorn i handelssystemet bör prövas . Ju fler sektorer som deltar, desto större möjligheter uppstår att genomföra kostnadseffektiva investeringar. ställer sig i detta avseende bakom utredningen för bättre klimat (SOU 2003:60) och flera av remissinstanserna, bland annat .