mot · GS02Fi232 · 2004-10-05 00:00:00 — Vi ska inte, när demografin ännu "är på vår sida", systematiskt överkonsumera för att överlåta åt dem som kommer efter oss att betala våra skulder - särskilt inte som vi vet att det då kommer att vara fler pensionärer och färre i arbetsför ålder. Vi ska istället återupprätta en god statsfinansiell grund för att klara kommande ekonomiska påfrestningar. En viktig ordningsfråga är att hålla så i utgifterna att den viktiga marginal som behövs för oförutsedda och opåverkbara utgifter är tillräckligt stor. ska klara exempelvis en oväntad konjunkturförsvagning med åtföljande arbetslöshetsökning utan panikåtgärder. En sådan budgeteringsmarginal har vi inte . 1Inledning: Jobb i stället för bidrag1 1.1Med Alliansen för ett i arbete1 1.2Arbetets värde - en moralisk fråga2 1.4Därför delmålet 300 000 jobb3 1.5Folkpartiets reformlista för 300 000 fler i arbete4 Reformer som ökar antalet arbetsgivare och benägenheten att anställa4 Reformer som gör det mer lönsamt att arbeta och på annat sätt ökar utbudet av arbetskraft5 Radikala systemförändringar för mindre sjukskrivningar och förtidspensioneringar6 Systemförändringar för att minska kostnaden för arbetslösheten och öka benägenheten hos arbetslösa att söka arbete7 Åtgärder som syftar till att stärka konkurrenskraft, hejda avindustrialiseringen, vända företagsflykten och locka kvalificerade arbeten att stanna eller komma till Sverige7 Starkare insatser mot segregationen8 1.7Budgetpolitiken - mer moras än moral9 med en socialdemokratisk regering16 3.1En miljon människor arbetar inte17 3.5Jämställdheten lyser fortfarande med sin frånvaro19 3.6Företagandet har gått ner20 3.8Delar av industrin dör22 6.1Inga fler "Ringholmreformer"32 6.1.2Fler i arbete ger tryggare välfärd33 6.1.3Yngre - snabbare i arbete33 6.1.4Äldre - möjlighet att arbeta längre34 6.1.5Effekter av förslag: 300 000 nya jobb34 6.4Instegsjobb istället för AMS-åtgärder36 6.5A-kassan måste reformeras: En allmän omställningsförsäkring37 6.7Inga socialbidrag till arbetssökande37 6.8Minst 60 procents sysselsättning överallt38 7Fler ska vara på jobbet39 8Fler företag måste startas och växa43 8.1Enklare regler för företagande43 8.2Sänkta skatter på företagande44 8.3Förbättra konkurrensen inom Sverige44 8.4.2Effekterna av ökat institutionellt ägande47 8.6Släpp kvinnokraften fri!49 9Bättre utbildning och forskning52 9.1Bättre yrkesutbildningar - tvååriga gymnasielinjer52 9.2Belöna studenterna för deras prestationer - inte universiteten53 9.3Satsningar på undervisningskvalitet och forskning53 9.4Stöd forskning och innovationer54 10.2Sänkta skatter för mer arbete56 10.2.1Förvärvsavdrag till alla som jobbar56 10.2.2Hälften kvar av varje arbetsinkomst56 10.3Sänkta skatter för fler företag57 10.3.5Avskaffa arvs- och gåvoskatten58 10.3.6Behåll vinster från goda år till dåliga58 10.3.8Sänk skatten på boende58 15Översikt över samtliga utgiftsområden76 godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för , för samt för . godkänner beräkningen av taket för de offentliga utgifterna för enligt vad som anförs i motionen (avsnitt 15). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt vad som anförs i motionen (tabell 18). fastställer att målet för det finansiella sparandet i staten skall vara balans över konjunkturcykeln. fastställer det finansiella sparandet i staten till -1,av bruttonationalprodukten. godkänner beräkningen av det finansiella sparandet i den offentliga sektorn enligt vad som anförs i motionen (tabell 15). beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen (tabell 20). godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden enligt vad som anförs i motionen (tabell 20). godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar enligt vad som anförs i motionen (tabell 20). godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt vad som anförs i motionen (tabell 20). godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (tabell 20). begär hos regeringen förslag till lagändring så att sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av det statliga bolagsinnehavet.1 begär hos regeringen förslag om att det i inrättade särskilda kontot för insatser i av staten hel- och delägda aktiebolag avskaffas.1 godkänner vad som i motionen anförs om skattepolitikens långsiktiga inriktning. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. avslår regeringens förslag till lag om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor. avslår regeringens förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1998:327). avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) såvitt avser förslaget om ändring i avgiftsunderlaget. avslår regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) såvitt avser förslagen om kompensation för allmän pensionsavgift, höjt grundavdrag samt begränsad uppräkning av skiktgränser. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1976) om skatt på energi med undantag för förslagen vad gäller sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk. 1Yrkandena 14 och 15 hänvisade till NU. med en socialdemokratisk regering är det väljarna återgav regeringsmakten till Socialdemokraterna. Det kan vara skäl för en utvärdering. Blev det som väljarna hoppades? Har haft den utveckling det gångna decenniet som landet förtjänar? Hårda fakta och statistik visar att de här åren på många sätt varit förlorade år för . Vi har inte klättrat i välståndsligan. Vi har inte ökat antalet arbetade timmar i förhållande till befolkningen. Vi har inte blivit bättre på att integrera våra invandrare. Vi har inte ökat antalet företagare, som är basen för den sysselsättning som ska skapa skatteintäkter och välfärd. Regeringen påstår ofta att vi lyckats bättre ekonomiskt än andra länder. Men i så fall skulle vi stigit i den välståndsliga som sammanställer . Organisationen jämför olika länders BNP och tar hänsyn till valutornas köpkraft. har inte stigit, utan tvärtom sjunkit något, i denna välståndsranking. Ett annat påstående från regeringen är att arbetslösheten pressats tillbaka. Det är en sanning med en avgörande modifikation. Tar man hänsyn till den ökade sjukfrånvaron och att arbetskraften växt en del , har antalet arbetade timmar inte ökat utan tvärtom minskat. 1994 arbetade vi tillsammans och person i arbete. arbetar vi mindre, per person i arbete. Andra siffror bygger under bilden om tio förlorade år: Utslaget över hela tioårsperioden har förlorat 40 företagare , totalt 20 500. anmäldes 143 000 fler brott än 1994. av alla anmälda brott kunde bindas vid en gärningsman 2003. Antalet poliser har minskat med 1 844, antalet civilanställda som ser till att poliser kan arbeta med brottsbekämpning istället för med administration har minskat med 926. 1994 klarade kriminalvården av att hantera beläggningen på häkten och fängelser () 2003 var det överfullt (i båda fallen). Fler misslyckanden i skolan. Andelen elever med avgångsbetyg från gymnasiet efter det att de började har sjunkit från till . Färre behöriga lärare. Andelen behöriga lärare i gymnasiet har sjunkit från till . Mycket slående är att integrationen av invandrare går allt sämre. Detta, som kallats en ödesfråga för , är ett enormt misslyckande för regeringen. Tre exempel kan räcka: Större andel invandrare bland de arbetslösa. var arbetslösheten högre bland invandrare än i befolkningen i stort, högre. 2003 var invandrarnas arbetslöshet högre än i befolkningen i stort. Fler misslyckanden för invandrare i skolan. Andelen invandrarelever med avgångsbetyg från gymnasiet efter det att de började har sjunkit från (/96) till (/04). Ökat utanförskap för invandrare. var valdeltagandet bland invandrare lägre än i befolkningen i stort, . 2004 hade invandrarnas valdeltagande sjunkit till rekordlåga . Många som röstat på Socialdemokraterna de här tio åren har säkert gjort det i förhoppningen att partiets löften på välfärdsområdet ska ha något innehåll. Men också här pekar flera kurvor åt fel håll. har sjuktalen ökat . Antalet sjukskrivna har ökat från ca 173 000 till drygt 262 000. Antalet förtidspensionärer har ökat från 422 000 till 526 000. Antalet husläkare har minskat från ca 4 200 heltidsläkare till mellan 3 500 och 4 000. ökade antalet med drygt 1 300. Vårdköerna har aldrig varit så korta som 1992-94. Den socialdemokratiska regeringen avskaffade vårdgarantin och har trots många löften om att återinföra den inte gjort det. Köerna till operationer är långa och köerna till rehabilitering är ofta ännu längre. Ett område som regeringen påstår sig ha prioriterat är jämställdheten. Men i verkligheten står jämställdheten och stampar. Trots allt prat och alla jämställdhetsministrar som kommit och gått, har lönediskrimineringen av kvinnor inte minskat. 1994 hade kvinnor av mäns lön. 2002 hade den siffran sjunkit till . Ännu ett fundamentalt misslyckande gäller roll i . 1994 blev fullvärdig medlem i EU-samarbetet. 2004 har åter blivit en randstat som säger nej till den gemensamma valutan och nej till fler gemensamma tag för att lösa gemensamma problem. är på många sätt ett fantastiskt land och förtjänar bättre. För det krävs förändring. Tänk om vi om - dåär det 2014! - kan se tillbaka som inneburit en vändning! 3.1En miljon människor arbetar inte Arbete är grunden för välståndet. Ju mer arbete som utförs i desto mer resurser skapas för både privat konsumtion och offentligt finansierad välfärd. är jämfört med många länder gynnat av demografin. av vår befolkning befinner sig i arbetsför ålder - . Men det är bara av befolkningen som arbetar. En normal arbetsdag såär det mer än en miljon människor i arbetsför ålder som inte går till ett arbete för att de är sjukskrivna, förtidspensionerade eller arbetslösa. Under Socialdemokraternas tid vid makten har arbetslösheten gått ned. Men andra kurvor har pekat åt fel håll. Antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionerade har ökat stadigt. Lika många människor i arbetsför ålder är försörjda av bidrag och ersättningar som 1994. Detta betyder att mycket arbete som kunde ha blivit utfört inte längre blir det. arbetade befolkningen i arbetsför ålder mellan 24 och i genomsnitt. hade den genomsnittliga arbetsveckan minskat . Dessa fakta blir ännu mer oroande med tanke på att den andel av befolkningen som befinner sig i arbetsför ålder snart börjar minska. kommer befolkningen i arbetsför ålder att minska från av befolkningen till . Det betyder drastiskt uttryckt att en halv miljon fler äldre och yngre ska försörjas av en halv miljon färre människor i arbetsför ålder. Om inte fler människor kommer i arbete kommer detta att innebära sådana påfrestningar på de offentligt finansierade välfärdssystemen att de i grunden hotas. Regeringen hävdar ofta att är bäst i på sysselsättning. På en del punkter har den rätt, men inte på alla. Om man jämför genomsnittet var av befolkningen sysselsatt i jämfört med i EU. är bäst i EU på att sysselsätta kvinnor, men sex EU-länder har högre sysselsättning bland män än . är bäst i EU på att sysselsätta äldre. Fast sådana siffror tar inte hänsyn till att av alla äldre som räknas som sysselsatta inte arbetar utan är sjukskrivna. har högre ungdomsarbetslöshet än de flesta EU-länder och är även sämre på att sysselsätta sina invandrare. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden går dessutom åt fel håll. satte den socialdemokratiska regeringen upp målet att av befolkningen i arbetsför ålder skulle ha ett reguljärt arbete . Det målet nåddes aldrig ens under den goda konjunkturen . har läget på arbetsmarknaden blivit sämre. är av den arbetsföra befolkningen sysselsatt - 170 000 personer ifrån regeringens mål. Hela 350 000 personer är öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadsåtgärder och regeringen expanderar nu arbetsmarknadspolitiken kraftigt, utan någon annan ambition än att dölja den öppna arbetslösheten så mycket som möjligt. Arbetsmarknadsutbildningar, ungdomspraktik och andra åtgärder som prövats i varje tidigare lågkonjunktur och visat sig vara nästan helt verkningslösa i att hjälpa människor till arbete ska blandas med nya tvivelaktiga åtgärder - som friåret. Till en kostnad av ska 12 000 arbetande svenskar lockas att ta ledigt mot betalning medan deras plats fylls av en arbetslös. Utvärderingar av friåret har visat att det inte alls är arbetslösa som får vikariaten och att de som är lediga sällan använder tiden till något annat än semester. När Socialdemokraterna tog över regeringsmakten , fick av eleverna avgångsbetyg efter det att de påbörjat gymnasiet. Förra läsåret var det bara knappt tre fjärdedelar av eleverna som lyckades med det. Andelen behöriga gymnasielärare har sjunkit från till . För att det ska kunna ske, måste få fokusera mer på baskunskaperna svenska, matematik och engelska. För att det ska kunna ske, måste gymnasiet respektera elevernas yrkesval. Alla ska inte behöva läsa för att få högskolebehörighet. vill återinföra tvååriga gymnasielinjer. Krisen för sjukförsäkringen har på några fåår utvecklats till ett hot mot hela välfärdssystemet. Efter ökningen av antalet sjukpenningdagar har det nu kommit en våg av sjukpensioneringar. Förtidspensionsskulden (återstående ersättningsår samt beräknad kostnad för dessa i fram till ) ökar dramatiskt. Kostnaden beräknades till ca . har, enligt beräkningar, skulden ökat med , varav på grund av teknisk skatteändring, i reell ökning . Utvecklingen kan, om man inte lyckas vända den tillbaka till rehabilitering och arbete, bli en kvarnsten för välfärdspolitiken under kanske ett årtionde. Handlingsmöjligheterna på en rad områden inskränks, och det har redan fått stora följder, både inom och utom det sociala området. Bakom dessa oerhörda tal ligger en rad olika faktorer. Men många som sjukskrivits har fått vänta på rätt behandling eller har inte fått den alls. Sjukskrivning har kommit att användas som ett slags behandling även i situationer där risken är stor att en lång sjukskrivning gör ont värre för hälsa och arbetsförmåga. 3.5Jämställdheten lyser fortfarande med sin frånvaro Rika mansgrisar har all anledning att gnugga sina händer. Ju mer politiken inriktas på att diskriminera kvinnor som företagare, desto mindre hotfull ter sig konkurrensen om makten. Och desto längre kan män i aktiv ålder fortsätta att äga dubbelt så stora förmögenheter som kvinnor. ("Jämlikheten som försvann" Ekerlids förlag 2003) I budgetpropositionen, bilaga 4, visas fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i åldern . I likhet med (SOU 1998:86) begränsas begreppet ekonomiska resurser till att gälla arbete, löner, bidrag och socialförsäkringsersättningar samt kapitalinkomster. Ägande i företag och företagande är uppenbarligen något som regeringen redan från början definierar bort från kvinnorna. Detta kan tyckas anekdotiskt, men är i själva verket en av orsakerna till att jämställdhetsutvecklingen helt tycks ha gått i stå. Trots allt prat och alla jämställdhetsministrar som kommit och gått har lönediskrimineringen av kvinnor inte minskat. 1994 hade kvinnor av mäns lön. 2002 hade det sjunkit till . Enligt redovisningen i bilaga 4 har kvinnorna och männen av nettoförmögenheterna. Men tittar man på fördelningen av förmögenheter i form av företagsägande i ej börsnoterade företag är fördelningen istället för kvinnorna och 82 för männen. Andelen kvinnliga företagare är och andelen manliga . Den skeva fördelningen av företagandet motsvaras alltså av en ännu mer skev fördelning av företagskapitalet. Endast av kvinnor är verksamma som företagare. Andelen företagare i vårt land minskar, och den minskar mer bland kvinnor än bland män. 3.6Företagandet har gått ner var de yttre förutsättningarna för en expansion av företagandet goda. Konkurrrenskraften hade förbättrats, den internationella konjunkturen skulle bli stark under resten av 90-talet, inflationstakten hade dämpats och lönebildningen var på väg in i en mera samhällsekonomiskt hållbar utveckling än . Den borgerliga fyrpartiregeringen hade inlett budgetsaneringen. Tyvärr måste vi konstatera att dessa yttre förutsättningar inte kom att leda till en önskvärd expansion av företagandet. De internationellt inriktade storföretagen har kommit att förflytta allt mer av sin tyngdpunkt utomlands och detta har inte fyllts upp av ett inflöde av utländska företag som etablerat sig här eller av en tillväxt underifrån av små och medelstora företag som växt sig större. Utländska företag har etablerat sig i men främst genom att köpa redan befintliga företag. En expansion underifrån måste innebära att egenföretagaren bestämmer sig för att anställa en eller två personer, att det mindre företaget växer för att bli medelstort etc. Företagande måste starta med att någon vill bli företagare. Vi kan konstatera att antalet företagare efter en lovande uppgång 1993-1995 sedan trendmässigt fallit under hela . har i jämförelse med liknande länder en svag företagarinriktning. Den andel av befolkningen som är involverad i företagaraktivitet är låg. Benägenheten att bli företagare är liten i jämförelse med omvärlden. På en fråga om benägenheten att gå in för någon form av företagande var det bland EU-länderna flest i som svarade: "Har aldrig kommit på tanken." Attityden till företagande är således mest negativ i . Det hade krävts både konkreta åtgärder för att underlätta för företag och företagare och en helt annan attityd från regeringens sida för att den utveckling som var på väg skulle ha fortsatt och förstärkts. Allt fler svenska företag säljs till utländska ägare, utan att det egentligen startas några nya svenska företag som kan ta deras plats. räknar man att av svenska anställda har en utländsk arbetsgivare. 1990 hade av största företag huvudkontoret utomlands. är samma siffra . Utflyttningen, nedläggningen och uppköpen av svenska företag fortsätter. köptes 372 företag upp av utländska köpare. Detta ökar riskerna för svenska jobb. Hur mycket företagsledarna än talar om rationalitet och strikta ekonomiska bedömningar, säger erfarenheten att det vid rationaliseringar är lättare att dra ner på en verksamhet som ligger långt borta än en som är nära. En rapport från visar att svenska industriföretag har flyttat minst 50 000 arbetstillfällen utomlands . Till detta ska man lägga de ytterligare 200 000 nya arbetstillfällen som företagen kunde ha lagt i , men valde att placera utomlands. 3.8Delar av industrin dör riskerar att stå inför en ny industridöd som liknar varvskrisen eller det stålbad som industrin gick igenom . Tidningen kartlade framtidsutsikterna på 165 största fabriker och fann att var fjärde fabrik hotades av nedläggning eller kraftiga nedskärningar. stänger sin dammsugarfabrik i och flyttar produktionen till tillsammans med 500 arbetstillfällen. Saabs fabrik i är inblandad i en hård kamp med Opels tyska fabrik om var väsentliga delar av Europaproduktion ska ligga i fortsättningen. I vågskålen ligger minst 5 000 arbeten i och runt . Den tid då våra stora koncerner skapade nya arbetstillfällen är förbi. har antalet anställda i storföretagen minskat , med undantag för . har sysselsättningen inom industrin minskat med 100 000 personer. I förra årets regeringsförklaring verkade åtminstone vara medveten om de problem och stora risker står inför. Men de tillväxtsamtal som regeringen sedan startade med näringslivet resulterade i väldigt få konkreta åtgärder för att i grunden förbättra förutsättningarna för produktion och företagande i . Regeringens inställning att skattelättnader för näringslivet måste betalas av företagen själva genom andra försämringar, visar att regeringen i grunden inte vill göra det lättare för det svenska näringslivet att konkurrera om produktion och jobb med utländska företag. har socialdemokratiska regeringar åsidosatt värnandet av rättsstaten. Några av följderna är att rättstryggheten minskat och det svenska rättsväsendet är strukturellt underfinansierat. 2003 polisanmäldes 143 000 fler brott än 1994. Antalet anmälda våldsbrott ökade . kunde av samtliga polisanmälda brott bindas till en gärningsman. Den organiserade kriminaliteten har också fått ett allt starkare fäste i som rapporter visar på avsaknaden av kraftfull ledning, styrning och samordning av rättskedjan. ligger långt efter i kampen mot den grova brottsligheten. När fler och fler människor drabbas av brott, grova brott eller s k vardagsbrott,och den organiserade brottsligheten kan slå rot urholkas tilltron till statens förmåga att upprätthålla lag och rätt. Utan en fungerande rättsstat minskar dock medborgarnas vilja att ta ansvar och risker. Detta inskränker möjligheter till ökad välfärd och tillväxt, vilket kräver att regelverket erbjuder stabilitet och förutsebarhet. Dessutom övervältras kostnader för brott och brottsförebyggande åtgärder slutligen på den enskilde medborgaren eller det enskilda företaget. Den ekonomiska brottsligheten och den grova, organiserade brottsligheten medför också att konkurrensen snedvrids när laglydiga personer och företag verkar på samma marknad som olagliga verksamheter. Vårt land har fantastiska möjligheter, som slösas bort genom socialdemokratins fixering vid att behålla makten snarare än att genomföra förändringar som gör vårt land bättre. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har därför tillsammans tagit initiativ till ett fördjupat samarbete för att ta tillvara vårt lands möjligheter. Genom inbjuder vi alla som vill medverka till att får en ny regering och en ny politik. Vår vision är ett som är öppet för förändringar men präglas av sammanhållning och trygghet i förändringen. Vi har en gemensam grundsyn om vilka värden som ska vara vägledande för politiken i stort: Enskilda människor och familjer ska få mer att säga till om. Entreprenörer och företagsamma människor ska uppmuntras mer. Arbetets värde ska återupprättas - det ska löna sig bättre att arbeta och fler ska ges möjlighet att försörja sig på eget arbete. Rättssamhället ska återupprättas och tryggheten bli större. Välfärdspolitiken ska utvecklas så att alla som behöver vård eller omsorg kan vara trygga att den finns, personalens engagemang tas till vara och medborgarnas valfrihet ökar. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter. Alla delar av landet ges möjlighet till utveckling genom bättre villkor för företagandet, utbyggd infrastruktur och garanterad samhällsservice. ska vara en aktiv aktör i Europeiska unionen och ta sitt globala ansvar. Utifrån denna samsyn har utformat sina förslag i den ekonomiska politiken. Utsikterna för den internationella ekonomiska utvecklingen ser gynnsamma ut. Tillväxten i världen tycks nå sitt högsta värde på . Den är också väl spridd i olika världsdelar. Under förutsättning att inget av de balansproblem som ändå finns kommer att bli allvarligare och att inte händelser som nya terroristdåd med stora internationella återverkningar inträffar bör även 2005 bli ett ekonomiskt gynnsamt år. "Emerging markets" och utvecklingsländer De risker som finns har att göra med de finansiella obalanserna. Det har länge hysts farhågor för att det amerikanska bytesbalansunderskottet skulle leda till finansiella problem när inte omvärlden längre skulle vara villig att finansiera det genom placeringar i amerikanska statspapper och tillgångar i näringslivet. För att bytesbalansunderskottet ska minska måste US-dollarn minska i värde. Snabba förändringar i dollarkursen skulle kunna ge upphov till oro på de finansiella marknaderna. har dock en viss försvagning skett utan negativa återverkningar. En sammanhängande fråga är den kinesiska valutans knytning till dollarn.