mot · GS02Sf365 · 2004-10-05 00:00:00 — 4Vårt land i mångfald6 4.1Från en havererad integrationspolitik till en politik för mångfald8 5Språk och utbildning - en stabil grund för livet8 5.1Flexibel och individanpassad svenskundervisning8 5.1.1Satsa på svenskundervisning med praktik- och lärlingsplats9 5.2Vuxenutbildningen har blivit en "förvaringsplats"9 5.3Inför ett nytt nationellt valideringssystem10 5.4Satsa på tvåspråkighet - förbättra modersmålsundervisningen10 5.6Ett "kontrakt" mellan föräldrar och skola12 6Arbetets betydelse - att få makt över sitt liv12 6.1Tillgång till arbetsmarknaden snabbt12 6.3Ta till vara invandrarkvinnornas kompetens14 6.4Utred varför ungdomar med utländsk bakgrund står utanför arbetsmarknaden14 7Företagande och entreprenörskap - grunden för arbete, tillväxt 8Mångfald och inte enfald i rättssamhället15 8.1Bekämpa diskriminering i arbetslivet16 8.1.1Förstärk kunskapen om och tillämpningen av diskrimineringslagstiftningen16 8.1.2Rättshjälp och höjt skadestånd vid diskriminering i arbetslivet17 8.2Etnisk mångfald i arbetslivet - staten skall föregå med gott exempel17 8.3Diskriminerande bemötande vid svenska myndigheter18 8.4Rättighetsombudsmannen - en ombudsman för alla19 8.4.1Ombudsmannen mot etnisk diskriminering - motor i opinionsbildning19 8.5Ökad mångfald inom rättsväsendet19 8.6Rasistiska och nazisistiska organisationer20 9Systemfel i introduktionen av flyktingar20 9.1Sluta "möblera" med människor - inför utvecklingspeng20 9.2Skapa ett mänskligt möte21 10Förorter i storstäderna - en växande kraft22 10.1Fler bostäder och blandad bebyggelse22 10.2Alla skall bo i en trygg och attraktiv bostadsmiljö23 11Utsatta flickor i patriarkala familjer23 12Att åldras med värdighet - äldre invandrare i Sverige24 13.1Medborgarskapets innehåll måste tydliggöras24 13.1.1En medborgarbok till varje svensk medborgare25 13.2Ökat inflytande för personer med utländsk bakgrund26 14Kulturkrock eller kulturbefruktning?26 15.2Diskrimineringsminister i stället för integrationsminister27 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkterna för en ny mångfaldspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flexibel och individanpassad svenskundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kombinera svenskundervisning med praktik-/lärlingsplats eller arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesspecifik språkundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vuxenutbildningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett nytt nationellt valideringssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa rätten till modersmålsundervisning och en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett mentorssystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta ett slags "kontrakt" mellan skola och föräldrar..1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den fundamentala betydelsen av snabb tillgång till arbetsmarknaden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanröja de hinder som finns för asylsökande att snabbt få tillgång till arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inventering av invandrarkvinnornas specifika kompetens.2 begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över orsakerna till att ungdomar med utländsk bakgrund i högre grad är arbetslösa än andra ungdomar, i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att förbättra småföretagarvillkoren, ur ett mångfaldsperspektiv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etableringskonto och fonder för företagsstart.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka kunskaperna om diskrimineringslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättshjälp för tvister avseende diskriminering i arbetslivet samt höjt skadestånd vid diskriminering i arbetslivet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handlingsplaner för etnisk mångfald bland myndigheterna.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stat och kommun bör införa avkodifiering av ansökningshandlingar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder med anledning av diskriminerande bemötande vid svenska myndigheter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering borde ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rättsväsendet aktivt bör arbeta för att rekrytera personer med invandrar- och minoritetsbakgrund till utbildning och anställning inom polisen, domstolsväsendet och kriminalvården.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan kring hur man hanterar hatbrott och rasistiska brott ingår i polisutbildningen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner avseende flyktingar avskaffas till förmån för att en "utvecklingspeng" införs, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om introduktionsmöten i kommunen för nyinflyttade och att rekrytera frivilliga kontaktfamiljer och flyktingguider för nyanlända. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om introduktionsplaner för barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadssegregering och blandade upplåtelse- och bebyggelseformer.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flytta myndigheter, institutioner och verksamhet till mångetniska områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brottsförebyggande åtgärder skall uppmärksammas i stadsplaneringen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kvinnojourernas arbete, särskilt mot bakgrund av deras kunskap och erfarenhet av utsatta flickor i patriarkala familjer.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldre invandrare i det svenska samhället.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en medborgarbok och att en ceremoni för överlämnandet genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett interkulturellt råd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra Sverigebilden genom att synliggöra minoriteternas roll i den svenska historien och det nutida samhället i historie-, litteratur- och samhällsundervisningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla "integrationsindustrin". tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utmönstra integrationsbegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en diskrimineringsminister i stället för en integrationsminister.9 beslutar avveckla samt att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. 1Yrkandena 2-9 och 34 hänvisade till UbU. 2Yrkandena 10, 12, 13, 19 och 20 hänvisade till AU. 3Yrkande 14 hänvisat till NU. 4Yrkande 15 hänvisat till SkU. 5Yrkandena 17, 22 och 23 hänvisade till JuU. 6Yrkande 18 hänvisat till FiU. 7Yrkandena 27 och 29 hänvisade till BoU. 8Yrkandena 30 och 31 hänvisade till SoU. 9Yrkande 37 hänvisat till KU. Som framgår av genomgången bedriver regeringen en mängd angelägna insatser, såväl inom som utanför politikområdet, för att de integrationspolitiska målen skall uppnås. Mycket pekar på att utvecklingen går åt rätt håll, en ljusning på arbetsmarknaden kan skönjas för utrikes födda, en effektivare lagstiftning mot diskriminering har trätt i kraft etc.1 Ovanstående citat är hämtat ur den socialdemokratiska regeringens budgetproposition . Att beskrivningen saknar verklighetsförankring torde stå klart för de flesta. Om man läser finner man siffror som skrämmer.Av den framgår det bl.a. av de utlandsfödda saknar sysselsättning, av flyktingarna är självförsörjande , av de utlandsfödda akademikerna har ett arbete som motsvarar deras utbildningsnivå jämfört av de svenskfödda, och antalet anmälningar gällande diskriminering har ökat med bara . I årets budgetproposition har den socialdemokratiska regeringen tvingats erkänna sitt misslyckande. Detta efter att ha valt att låtsas som om integrationspolitiken varit lyckad. Erkännandet innebär dock inte att man ändrar politisk riktning. I stället försöker man lappa och laga i ett gammalt system som för länge sedan visat sig odugligt. De största förlorarna är de människor som döljer sig bakom siffrorna. Bakom varje siffra finns en människa som fråntagits sin värdighet. Bakom varje siffra finns det en person som vill och kan försörja sig. Men många har dessvärre förlorat hoppet. Detta är ett resultat av Socialdemokraternas misslyckade integrationspolitik. 4Vårt land i mångfald Var femte person som bor i har utländsk bakgrund. Därför måste vi bestämma oss. Vilken väg ska vi välja för att leva tillsammans i ett harmoniskt ? Vi kristdemokrater vill bejaka mångfalden. Det gör vi utifrån vår människosyn och syn på solidaritet med andra människor. Men också därför att vi tror att mångfaldens samhälle skapar dynamik och ekonomisk utveckling. Det är när olikheter kompletterar varandra som en bättre helhet skapas. Att bejaka mångfald är inte att blunda för att den också kan skapa konflikter. Därför måste de konflikter som uppstår hanteras med respekt för varandra och med en vilja att nå fram till samförstånd. En kristdemokratisk vision av en lyckosam integrationspolitik kan liknas vid ett träd. Trädet har rötter åt olika håll. På samma sätt har det svenska samhället och människorna som bor här, rötter i olika kulturer. Men några av rötterna har betytt mer än andra för att ge det svenska samhället ett stabilt fäste. I läroplan kallas den värdegrunden för västerländsk humanism och tradition. Och de rötterna är desamma som det allmänmänskliga som finns uttryckt i exempelvis FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Alla medborgare måste bli medvetna om de gemensamma kulturella och demokratiska arven. Rötterna förenas i en stam. Stammen uttrycker det vi alla behöver vara överens om för att samhället ska fungera. Det är vad vi kristdemokrater brukar kalla "ett etiskt minimum". Med starka och vittförgrenade rötter och en stabil stam, kan kronan växa vitt åt alla håll och sträcka sig högt mot skyn. Kronan får symbolisera den skapande kraft och den frihet som mångfalden av människor i vårt land representerar. Men den friheten och skaparkraften är inte möjlig utan rötterna och stammen som håller samman det vi måste vara överens om. Många tror att mångfaldens är en vildvuxen buske utan rötter. Men frihet för individers och gruppers rätt att forma sina liv, skydd för mänskliga rättigheter och människovärde fordrar respekt för demokratins rötter och skydd av den fasta stam av gemensamma normer utan vilken friheten inte är möjlig. har en central uppgift i diskussionen om balansen mellan rötterna, stammen och kronan i det svenska samhällsträdet. vill bygga ett samhälle där alla behövs, alla har en uppgift och alla har samma rättigheter och skyldigheter. För en ökad delaktighet i samhället krävs dels att människor har makt över sin vardag och ges ett personligt ansvar i vardagslivet, dels att man som individ, eller tillsammans med andra, har möjlighet att påverka samhället omkring sig. Den riktiga fattigdomen skapas om människors initiativ bromsas och möjligheter alltid ses som problem. Människors vilja och förmåga till egenförsörjning skall tas till vara bl.a. genom att skapa goda förutsättningar för arbete och företagande. På så sätt stärks människors möjlighet till vardagsmakt. Detta är en förutsättning för att motverka utanförskap och segregation. Medborgarperspektivet innebär en betoning av de mänskliga rättigheterna. Varje medborgare skall ha rätt att utöva sina mänskliga rättigheter, att bosätta sig var han eller hon vill, utöva sin religion, lära sina barn sitt modersmål. Medborgarna skall även ha möjlighet att, inom de mänskliga rättigheternas och den svenska lagens ram, organisera sig efter eget tycke genom att bilda egna sammanslutningar, starta företag, förskolor och skolor på etnisk, religiös eller idémässig grund. vill bygga ett samhälle där alla har gemensamma rättsnormer, tillgång till ett gemensamt språk och gemensamma mötesplatser. Det svenska kulturarvet, byggt på etik och humanism och därmed en del av den västerländska kulturen, har bidragit till skapandet av vårt lands lagstiftning och rättstradition. Denna etiska grund utgör ett sammanhållande kitt för ett mångfaldens samhälle, som innebär att många kulturer, religioner, livsstilar, språk lever sida vid sida och berikar varandra. 4.1Från en havererad integrationspolitik till en politik för mångfald Att integrationspolitiken har misslyckats bevisas av utvecklingen i vårt land; i arbetslöshetsstatistiken, i storstädernas förorter, i diskriminering och utanförskap. Den kraft och initiativförmåga som präglar de nya svenskarna kvävs av den integrationspolitik som förts i . Vi står inför en ny tid, med nya förutsättningar. måste vi lämna den förda integrationspolitiken. I stället krävs en ny politik, en politik för mångfald. Nedanstående figur visar skillnaden mellan dagens integrationspolitik och vår mångfaldspolitik: 5Språk och utbildning - en stabil grund för livet Språket ger makt och möjlighet till deltagande i den demokratiska processen. Språket öppnar möjligheter till den sociala gemenskapen och är vägen in på den svenska arbetsmarknaden. Genom språket får alla kunskap om gemensamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter i samhället. En grundläggande förutsättning för detta är således tillgången till svenska som gemensamt språk. En god svenskundervisning är en bra investering inte enbart för den enskilde utan för samhället i stort. 5.1Flexibel och individanpassad svenskundervisning Svenska för invandrare är en utbildningsform som är till för att ge varje enskild invandrare en god start i . Men som utbildningen har sett ut är den inte skapad för den enskilde utan för kollektivet. Alla skall gå samma kurs och lära sig lika mycket oavsett om man är analfabet eller akademiker. Det har bl.a. resulterat i att de som kommit till helt utan eller med en låg utbildning kan gå utan att klara sfi-kursen. Enligt rapport2 klarar godkänd nivå . anser att svenskundervisningen måste integreras i det vanliga skolsystemet och kombineras med praktik på arbetsplatser. Nuvarande ordning innebär att många hålls kvar på skolbänken i onödan. har länge krävt och arbetat för en mer flexibel och individanpassad svenskundervisning. Vi anser att svenskundervisningen måste kunna möta individer med en rad varierande behov och kunskaper. Därför behövs det olika utbildningsnivåer. Dessutom måste det finnas en möjlighet för dem som har en akademisk bakgrund att läsa svenska som andraspråk på högskolenivå. Det skall vara möjligt att språkundervisningen kombineras med arbete eller anpassade lärlings- och praktikplatser. 5.1.1Satsa på svenskundervisning med praktik- och lärlingsplats Vi tror att en pedagogisk metod som innebär svenskundervisning kombinerat med en praktik- eller lärlingsplats eller ett arbete inte enbart skulle främja språkinlärningen utan även underlätta det fortsatta steget ut på arbetsmarknaden. Om det syftet skall uppfyllas bör dock arbetspraktiken i första hand ske inom den bransch eller det yrke där personen arbetade. Enligt efterfrågar många med invandrarbakgrund mer yrkesspecifik språkundervisning. Denna fråga har drivit . revisorer har föreslagit en översyn när det gäller språkutbildningen för utländsk vårdpersonal. menar att denna översyn bör omfatta flera yrkesgrupper. Samma typ av utbildningar bör kunna anpassas även till lågutbildade i form av korta branschinriktade kurser varvade med yrkesarbete. Varje kurs skulle innehålla svenska med yrkesterminologi. Efter avslutad kurs och en tids arbete skulle det vara möjligt att återkomma till en fortsättningskurs för att sedan eventuellt avancera inom yrket. 5.2Vuxenutbildningen har blivit en "förvaringsplats" I senaste rapport talar man om dagens vuxenutbildning som en "förvaringsplats" för invandrare. Enligt har den svenska integrationspolitiken alltför länge varit inriktad på att ge nyanlända invandrare kompletterande utbildning i olika former. Utbildningen har haft svag koppling till individens förkunskaper och till den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar. Åtgärderna som har satts in har utgått från en standardmall som alla tvingats följa. Denna ineffektiva utbildning har försenat inträdet på arbetsmarknaden. menar att det är viktigt att skapa förutsättningar för riktigt arbete, praktik- och lärlingsplatser i stället för att förvara människor i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningar som inte leder någonvart. Att få komma ut i arbetslivet är också det som dessa studenter önskar mest. anser att när en person fått uppehållstillstånd skall denne erbjudas praktik, arbete eller studieplats . Krav skall ställas på alla, såväl flyktingar som svenska medborgare, vilket innebär att ersättningen reduceras om erbjudet arbete, praktikplats eller utbildning inte antas. 5.3Inför ett nytt nationellt valideringssystem Det är viktigt att skapa möjligheter för personer med utbildning från andra länder att få utbildningen värderad. är det av flyktingarna som fått sin utbildning värderad tvåår efter sitt deltagande i introduktionsinsatserna (som anordnas för flyktingar). Orsakerna till detta är bl.a. att flyktingmyndighetens tjänstemän har dålig kunskap om att validering kan ske och var den kan ske. Dessvärre visar undersökningar att valideringen sedan kan ta och därför blir meningslös eftersom kunskap av arbetsgivare ofta betraktas som färskvara. Det har gått revisorer i rapporten antydde det anmärkningsvärda med att frågan om validering inte var löst. Frågan är ännu inte löst. Kunskapsvalidering kan vara betydelsefullt för ett snabbt inträde på den svenska arbetsmarknaden eller för en komplettering av utbildningen. I utformandet av ett system för livslångt lärande är validering av kompetens och tillvaratagande av den kunskap som människor skaffat sig i ett annat land eller utanför utbildningssystemet ett måste. har arbetssökanden med reella kunskaper utan formell utbildning ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden, vilket måste förändras. vill införa ett nytt valideringssystem - en nationell modell med hög kvalitet för att värdera kunskaper som skaffats på annan väg än genom studier. Det handlar om att ta vara på båda gamla och nya svenskars kunskaper och ställa rimliga krav för att de ska få papper på sina kunskaper. vidareutvecklar frågan om validering i en särskild motion om yrkeshögskola. 5.4Satsa på tvåspråkighet - förbättra modersmålsundervisningen Tvåspråkighet hos barnen underlättar både deras och föräldrarnas möjlighet att delta i samhället. Det är lättare att på föräldrarnas modersmål föra samtal om relationer och om problem som finns mellan generationerna. De båda språken är därför huvudnyckeln till en dubbel förenlig identitet. Man kan vara sverigefinne, sverigeturk osv. Och även de barn som väljer en helsvensk identitet, kommer att ha nytta av båda sina språk. Inte minst gäller det när föräldrarna åldras. Ofta tvinar kunskaperna i det sist inlärda språket, svenska, bort och bara modersmålet återstår för den åldrade. På arbetsmarknaden, exempelvis inom exportindustri, turism och undervisning och diplomati, efterfrågas också alltmer människor med goda kunskaper i olika språk. Därför understryker vikten av modersmålsundervisning. Kommunerna är skyldiga att ordna modersmålsundervisning för alla elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk hemma. Skyldigheten upphör dock om det är mindre än fem elever som är berättigade till det och som efterfrågar undervisningen. Kommunen är också enbart skyldig att ge modersmålsundervisning . Modersmålsundervisning förekommer i olika former i men det vanligaste är att den sker utanför timplanebunden tid . Trots tydligt reglerad skyldighet att erbjuda eleverna modersmålsundervisning är det en verksamhet som är satt på undantag i de flesta kommuner, behöriga lärare saknas och undervisningen sker i de lokaler som för tillfället är tomma och finns att tillgå på skolan. Modersmålslärarna är som kringresande utan delaktighet i skolornas ordinarie verksamhet. Detta har resulterat i att enbart hälften av de elever som är berättigade får modersmålsundervisning . Detta trots att forskningen alltså entydigt pekar på att kunskaper i modersmålet är avgörande både för identitetsskapande och för inlärning av ett nytt språk. vill att elever med invandrarbakgrund ska ha rätt till modersmålsundervisning . Vi anser dessutom att kommunen ska vara skyldig att erbjuda modersmålsundervisning om det finns minst tre elever som är berättigade till sådan i stället för dagens fem elever. är det alltför få gymnasieelever med invandrarbakgrund som fortsätter till universitet och högskola. För att underlätta för dessa elever att skaffa akademisk utbildning bör högskolorna införa ett mentorssystem. Eleverna får då lära känna andra invandrare som studerar/forskar eller gått vidare till arbetslivet efter avslutade universitetsstudier. På så sätt visar man eleverna vilka möjligheter som finns om man söker sig vidare i utbildningssystemet, också om man har utländsk bakgrund. Systemen skall utformas lokalt på högskolor och universitet. 5.6Ett "kontrakt" mellan föräldrar och skola Skolan är en bra mötesplats för föräldrar med olika bakgrund. För svenska föräldrar är det bra att få möta föräldrar med invandrarbakgrund. För föräldrar med invandrarbakgrund är det ett bra sätt att få en inblick i det mer traditionella svenska samhället och att skapa nya kontakter. Hur man ska skapa dessa möten måste utvecklas lokalt. Föräldrars engagemang i skolan måste ocksåöka. Ett slags "kontrakt" mellan föräldrar och skola bör utformas som ett led i detta. I kontraktet ska framgå vad som är skolans ansvar och vad som är föräldrarnas ansvar när det gäller elevens utbildning. Därmed tydliggörs skolans och föräldrarnas roller, ansvar och skyldigheter. 6Arbetets betydelse - att få makt över sitt liv De flesta studier och undersökningar visar att den som inte snabbt kommer ut på arbetsmarknaden ofta fastnar i långt bidragsberoende.4 Detta är givetvis en stor förlust för såväl den enskilde som samhället i stort. En av de absolut viktigaste politiska uppgifterna är således att arbetslösa invandrare får snabb tillgång till arbetsmarknaden och ett jobb. Det är fortfarande en relativt hög arbetslöshet bland olika invandrargrupper trots att en stor andel är högutbildade. Av personer födda i utlandet är sysselsatta jämfört av dem som är födda i . För dem som anlänt till är siffrorna ännu lägre. Av dem som kommit är av männen och av kvinnorna sysselsatta på arbetsmarknaden.5 Invandrare som har vistats i har fortfarande i genomsnitt lägre sysselsättningsnivå jämfört med svenskfödda.6 Det finns givetvis flera orsaker till dessa dystra siffror: brister i arbetsmarknadspolitiken, indirekt och direkt diskriminering, dålig svenskundervisning, ett "omhändertagandeperspektiv" och onödiga byråkratiska regler.