ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GR02So34 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:161 Alkoholpolitiska frågor begär att regeringen ser till att det i framtida avtal för svenskspråkiga kanaler i det markbundna digital-TV-nätet inkluderas ett förbud mot alkoholreklam, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa alkoholreklam i periodiska skrifter till sådana skrifter som handlar om mat och dryck. har utvecklingen på det alkoholpolitiska området gått i fel riktning. Totalkonsumtionen ökar stadigt. Fallen av alkoholförgiftning bland ungdomar har växt dramatiskt. Den alkoholrelaterade dödligheten har ökat. Våldsbrotten i samband med alkoholförtäring ökar. Alkoholinförseln från utlandet har ökat, både laglig införsel med ökade tillåtna kvoter, olaglig vidareförsäljning och smuggling. Allt mer av alkoholen kommer från annat håll än Systembolaget, vilket innebär en allt annat än ansvarsfull försäljning. har missbrukarvården fått minskade resurser. Den alkoholpolitiska proposition som regeringen nu har presenterat innehåller inte de kraftfulla åtgärder som krävs för att vända utvecklingen. Den innehåller långa uppräkningar av utredningar som har gjorts eller pågår och om olika förslag som har lagts fram, däremot mycket få konkreta åtgärder. har tidigare under riksdagsåret motionerat om vad som bör göras för att vända utvecklingen. I den här motionen kompletterar vi därför bara de förslag regeringen lägger om alkoholreklam, och hänvisar i övrigt till motion 2003/04:So345 Alkohol-, narkotika- och tobaksfrågor. Regeringen har haft bråttom att få igång sändningar i det markbundna digital-TV-nätet. Som påpekat i motion 2003/04:Kr359 Mediepolitik i en internationaliserad värld, hade utbyggnaden av nätet kunnat ske i ett lugnare tempo på marknadens villkor, utan de statliga subventioner som betalas ut. I sin iver att snabbt få ett attraktivt kanalutbud i det markbundna nätet har regeringen accepterat att svenskspråkiga kanaler som sänder från utlandet följer utländska regler för alkoholreklam. Ingångna avtal kan inte ändras , men inför framtida förhandlingar bör den typen av kryphål genom den svenska reklamlagstiftningen hållas stängda. bör begära att regeringen i framtida avtal för svenskspråkiga kanaler i det markbundna digital-TV-nätet inkluderar ett förbud mot alkoholreklam. Reklam i periodiska skrifter Det huvudsakliga konkreta innehållet i regeringens proposition är ett försök att begränsa alkoholreklamen efter domen i det så kallade Gourmetmålet, som öppnade för alkoholreklam i svenska tidningar och tidskrifter. Vi anser att en ytterligare begränsning borde prövas. fann att det dåvarande reklamförbudet inte var proportionerligt i avvägningen mellan skyddet för folkhälsan och den fria rörligheten för varor och tjänster. Vi menar att en rimlig avvägning skulle vara att tillåta reklam endast i periodiska skrifter som handlar om mat och dryck, det vill säga tidningar av samma typ som Gourmet. I sådana tidningar kan reklam för svagare alkoholdrycker framstå som motiverad, och skadan av denna reklam torde vara begränsad. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · GR02So36 · 2004-06-23 00:00:00 — Svensk forskning visar att 590 av 1 000 undersökta misstänkta rattfyllerister har problem med alkohol i form av riskfyllda eller skadliga alkoholvanor och 190 är gravt alkoholiserade. Det krävs mer genomgripande och hårdare åtgärder mot dem som ertappas rattfulla, men också omfattande förebyggande insatser samt erbjudande om vård. politik för att skärpa det förebyggande och beivrande arbetet mot rattfylleri, bland annat en straffskärpning, finns i motionen 2003/04:T23.
mot · GR02So37 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:148 Stamcellsforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om finansiering av stamcellsforskning. Regeringen föreslår i proposition 2003/04:148 några ändringar i lagen 1991:115 om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg från människa. Där föreslås också att somatisk cellkärneöverföring skall vara underkastad begränsningar som motsvarar dem som gäller vid forskning på befruktade ägg. Regeringen föreslår också att reproduktiv kloning skall vara entydigt förbjuden. Vi moderater ställer oss i huvudsak bakom regeringens proposition 2003/04:148 om stamcellsforskning. Regeringen tar emellertid inte upp finansiering av stamcellsforskning, vilket vi tycker är en brist i propositionen. Stamcellsforskningen i allmänhet, och i kombination med somatisk kärnöverföring i synnerhet, kan revolutionera den medicinska forskningen och terapin. Nervsjukdomar som Parkinsons sjukdom, hjärtsjukdomar och diabetes är bara några av de sjukdomar som kan behandlas på helt nya sätt, och med mycket goda resultat om och när denna forskning kommit längre. För oss moderater är det viktigt med ett bättre klimat för medicinsk forskning i allmänhet och stamcellsforskning i synnerhet. Det innebär att snabbt skapa möjligheter för en fortsatt framgångsrik stamcellsforskning i , och dessutom ge möjligheter till forskning med somatisk kärnöverföring. Vi vill göra en strategisk satsning på medicinsk forskning som innebär att vi ökar de statliga anslag som fördelas via . Denna satsning skall ses som ett första steg i en långsiktig satsning på medicinsk och bioteknisk forskning. Vi vill totalt öka anslaget till med (2003/04:Ub475). Dessutom ökar vi anslaget till forskning och forskarutbildning med . En svensk motsvarighet till det amerikanska bör etableras. I har ett övergripande ansvar för den federalt finansierade medicinska forskningen. Vi föreslår att en motsvarande organisation i . Hit bör i första hand föras de resurser som disponeras av det medicinska ämnesområdet under , samt den ökning av dessa medel som föreslagits ovan. Vi menar att det är viktigt att kunna koncentrera insatserna på det medicinska forskningsområdet, och göra en riktad insats. Det är dessutom nödvändigt att ha en mångfald av forskningsfinansiärer för att få en dynamisk och pluralistisk forskningsflora.
mot · GR02So38 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:148 Stamcellsforskning begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till de ändringar i transplantationslagen som Kommittén om genetisk integritet föreslår så att material från mänskliga ägg och embryon omfattas av paragrafens förbud mot kommersiell hantering. ser stora möjligheter med framtida medicinsk terapi som bygger på självläkning och kroppsegen behandling. En av de största potentialerna ligger i vad som kan finnas att hämta i användningen av stamceller. I den proposition som föreligger finns nästan inget som avviker från det delbetänkande som Kommittén om genetisk integritet avgav , och mot vilket inte hade några invändningar i sak. Men den punkt där regeringen nu avviker från utredningen är en av de känsligare möjligheterna till kommersialisering och patentering av resultat från stamcellsforskningen. Vi menar tvärtemot regeringen, att det är av yttersta vikt utifrån ett uttalat allmänintresse att skyndsamt skydda genforskning, till vilken vi i detta fall räknar även stamcellsforskning och forskning på befruktade ägg, från prematur kommersialisering och därmed forcerad tillämpning. Vi vill inte se en värld där mänskliga celler och organ är likställda med varor som köps och säljs! Vi är också av den åsikten att forskningsutbytet skulle bli större och chanserna till kollektiv framgång öka, om inte vare sig metoder, ingångsmaterial eller andra nivåer på materialet vore låsta i kommersiellt betingade patent. Exemplet på hur från öppna källor tillskansade sig resultat, för att sedan låsa dem i sitt eget bolag och forska för icke-publik vid framtagandet av resultat, förskräcker. Vi är således inte tillfreds med att reglering på detta område inte förverkligas , utan vill se en snabb och restriktiv hållning på plats, i enlighet med utredningens förslag, WHO och vissa remissinstanser, tillika socialutskottets riksdagshearing i frågan. anser att de nödvändiga ändringarna i lagen om transplantation skyndsamt bör företas i enlighet med vad Kommittén om genetisk integritet föreskrev.
mot · GR02T20 · 2004-06-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:160 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på alkolås. har rattfylleriet ökat . kör över 15 000 personer rattfulla i , och återkallas 10 000 körkort för trafiknykterhetsbrott. En mycket stor andel av de förare som orsakar allvarliga olyckor i trafiken är alkoholpåverkade. Det räcker egentligen med att konstatera ovanstående fakta för att dra slutsatsen att alkolås i våra fordon skulle kunna innebära väsentligt färre skadade och döda i trafiken. De försöksverksamheter med alkolås som genomförts har redan visat sig framgångsrika, såväl ur trafiksäkerhetssynpunkt som ur alkoholpolitisk synpunkt. De förslag som regeringen lägger fram i propositionen är därmed viktiga steg i rätt riktning. Inte minst förslaget om att utreda krav på alkolås i alla nya bilar i . Det finns cirka 1 000 alkolås inmonterade i såväl kommersiella fordon som vanliga personbilar i . Regeringen har kanske mot den bakgrunden varit onödigt försiktig i sin bedömning av tidsutdräkten ligger långt bort och vi behöver bara fundera över hur utrustningsstandarden i bilparken generellt förändrats om vi går bakåt i tiden. har cd-spelare, /luftkonditionering, airbags med mera blivit grundutrustning och allt talar för att vi får se dvd-spelare, och andra tekniska tillämpningar i alltfler modeller. Den relativt lilla merkostnad i förhållande till nybilspriset som alkolåsen innebär ska rimligtvis ställas i proportion till de mänskliga och ekonomiska kostnader alkoholrelaterade trafikskador förorsakar. Den särskilda utredaren bör få i uppdrag att redovisa förutsättningarna för att väsentligt tidigare än 2012 införa obligatoriska alkolås.
mot · GR02T21 · 2004-06-23 00:00:00 — Regeringens förslag är ett steg i rätt riktning, men vi vidhåller att skulle räcka. Återkallelse av körkort är en administrativ åtgärd, inte ett straff, och bör som sådan inte vara ett hinder för uppsikt över övningskörning . Det är inte rimligt att bestraffa den som fått sitt körkort återkallat för den förseelse som ledde till återkallelsen genom att omöjliggöra uppsikt över övningskörning.
mot · GS02Sf201 · 2004-09-20 00:00:00 — Bostadsbidrag till boende i flerbäddsrum begär att regeringen återkommer till med förslag till förändrad lagstiftning vari boende i flerbäddsrum i bidragsavseende jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum. Enligt reglerna om bostadstillägg i lagen om bostadstillägg för pensionärer kan tillägg endast utgå för permanentbostad. En person som bor i särskild boendeform kan få bostadstillägg för boende i en- eller tvåbäddsrum. Det har dock visat sig att vid boende i rum med fler bäddar har detta boende inte bedömts som permanent varför bostadstillägg inte utgått. Det belyser en svaghet i nuvarande lagstiftning och praxis. Det kan inte vara rimligt att en människa med behov av särskilt boende men medboende i flerbäddsrum ska ställas utanför bedömningen "permanent boende". Det kan få svåra konsekvenser för den enskildes ekonomi i synnerhet om den enskilde tidigare bott i eget boende med bostadstillägg. Det är därför rimligt att se över regelverket och se till att boende i flerbäddsrum jämställs med boende i en- och tvåbäddsrum när det gäller rätten till bostadstillägg. Regeringen bör återkomma till med förslag till ändringar i lagstiftningen.
mot · GS02Sf202 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om punktskriftsundervisning för vuxensynskadade. Personer som blivit synskadade i vuxen ålder har små möjligheter att lära sig läsa och skriva punktskrift. har i samverkan med drivit kursen Punktintensiven med medel från Allmänna arvsfonden. har Punktintensiven inte längre någon bidragsfinansiering för verksamheten. Frågan har utretts av på beställning av dåvarande statsrådet . lämnades rapporten till . har dock inget hänt i frågan. I förra årets budgetproposition nämns dock punktskrift som ett exempel på insatser för arbetslivsinriktad rehabilitering som kan finansieras med medel från . Skrivningen kan tolkas som ett tydliggörande av att den här typen av utbildningar kan finansieras med statliga medel där ansvaret för samordning ligger på . Det är endast ett fåtal personer i landet som har behov av dessa insatser. Det rör sig om något hundratal personer som har behov av fördjupad punktskriftsutbildning, förutom det antal som har ackumulerats . Dessa personer har rätt till grundutbildning, vilket är sjukvårdens ansvar, men många syncentraler i landet erbjuder över huvudtaget ingen sådan grundutbildning alls. Man kan i bästa fall lära sig alfabetet och lära sig läsa upp till några ord . Dessa personer har dessutom rätt till fördjupad utbildning inom ramen för arbetslivsinriktad rehabilitering, vilket är AMS och arbetsgivarens ansvar. ska samordna insatserna för individen. Länsarbetsnämnderna och de lokala försäkringskassorna i landet verkar inte ännu känna till att man kan anvisa personer till punktskriftsutbildning. Synskadade personer kan inte söka den befintliga utbildningen eftersom man inte får information eller finansiering för inkomstbortfall, resor, kost och logi. Det är ett moment 22 som skjuter problemet framåt . Alla syncentraler i landet måste kunna ge grundutbildning i punktskrift. Punktintensiven bör dessutom få resurser och möjlighet att utveckla och pröva en flexibelt upplagd utbildning. saknas framför allt ett uttalat ansvar för vilken instans i samhället som skall ha ansvaret för att personer som blivit synskadade i vuxen ålder får undervisning i punktskrift. Sjukvårdshuvudmännens roll måste preciseras. En möjlighet till avancerad punktskriftsundervisning måste byggas upp. Det måste fastställas var ansvaret skall ligga för att ge personer som blivit synskadade som vuxna undervisning i punktskrift. Finansieringsfrågan måste lösas på ett mer permanent sätt för att det skall gå att bygga upp en verksamhet som bygger på kontinuitet.
mot · GS02Sf203 · 2004-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningen av tolkhjälp. Invandrare i ges unika möjligheter att på samhällets bekostnad lära sig vårt språk. Svenska för invandrare (SFI) erbjuds alla och är ett krav för vidare utslussning i det svenska samhället och i arbetslivet. Trots rika möjligheter att lära sig språket är språkkunskaperna hos stora grupper så dåliga att tolkhjälp behövs i alla samhällskontakter - även efter många års vistelse i landet. Det kan inte vara rimligt att man år , till stora kostnader för samhället, har rätt till tolkhjälp när man inte lärt sitt nya hemlands språk. Många exempel finns på att man vistelse här fortfarande kräver tolk. Rätten till tolkhjälp bör därför begränsas till efter ankomstdagen.
mot · GS02Sf205 · 2004-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd för att underlätta asylsökandes introduktion i det svenska samhället. Fysisk och psykisk ohälsa försvårar asylsökandes introduktion i det svenska samhället och medför stort lidande för många människor som har mist sin identitet, blivit berövade sin integritet och kanske mist anhöriga i omtumlande och plötsliga händelser. En fjärdedel, lågt räknat, av de asylsökande är förhindrade att delta i den kommunala introduktionen på grund av ohälsa. Detta förlänger vägen in i samhället, skapar olika former av sociala problem och leder till höga mänskliga och ekonomiska kostnader. Undersökningar visar att nästan fyra av tio flyktingar som anlänt till från lider av posttraumatiskt stressyndrom. Hälften av ensamkommande barn har behov av barnpsykiatrisk vård. Asylsökande skall erbjudas både hälsoundersökning och hälsosamtal efter ankomsten till . Granskningarna har visat att så inte är fallet. Migrationsministern har uppgivit att det har genomförts hälsoundersökningar för av de nyanlända asylsökande. Ministern säger också att det inte är tillfredsställande, och det är inte svårt för mig att instämma i det konstaterandet. Hälsosamtalen, kontakten öga mot öga mellan den asylsökande och kunnig personal, är särskilt viktig för att spegla psykisk ohälsa och för att identifiera personer som skall erbjudas en mer individanpassad introduktion. Såren i själen syns ju inte utanpå. Trauman som inte identifieras och behandlas riskerar att förvärras i , och det finns ett samband mellan allmänna problem i psykvården och bristande traumabehandling för behövande flyktingar. Jag föreslår ett nationellt uppdrag i samverkan med ideella organisationer för kunskapsutveckling och stöd på området.
mot · GS02Sf206 · 2004-09-20 00:00:00 — Humanitära skäl i utlänningslagen begär att regeringen utreder lämpligheten i att reglerna om politisk-humanitära skäl förs över till 3 kap. 3 § utlänningslagen dvs. övriga skyddsgrunder i utlänningslagen. Det som benämns som humanitära skäl i utlänningslagens mening är i stor utsträckning skäl uppkomna eller fördjupade i , inte minst på grund av långa väntetider och brister i dagens utlänningslag och instansordning för prövning av utlänningsärenden. Det handlar om livshotande sjukdom, lång väntetid eller verkställighetshinder för avvisning. Det är i hög grad fråga om skäl av personlig art. Antalet uppehållstillstånd av humanitära skäl kommer förmodligen att minska , eftersom uppehållstillstånd på denna grund ofta medges först i samband med en ny ansökan om uppehållstillstånd. Regeringen har upprepade gånger aviserat att den vill ta bort möjligheten till ny ansökan. har flaggat för att detta bör ske först i samband med att en ny instansordning införs. Rättssäkerheten för de asylsökande och allmänhetens tilltro till instansordningen kommer då att stärkas. Behovet av en möjlighet till ny ansökan om uppehållstillstånd minskar därmed i takt med att rättssäkerheten stärks. Utöver de humanitära skäl som kan sägas vara av personlig art finns vad som kallas politisk-humanitära skäl, som kan grunda uppehållstillstånd. Dessa rör situationen i ursprungslandet och är inte annat än en sammanvägning av skäl kopplade till personens hälsa eller anknytning till . De politisk-humanitära skälen är av annan karaktär än övriga humanitära skäl. De har mer gemensamt med övriga skyddsgrunder i utlänningslagen. bör låta regeringen utreda lämpligheten i att reglerna om politisk-humanitära skäl förs över till UtL 3.3, dvs. övriga skyddsgrunder i utlänningslagen. Detta låg utanför uppdraget för Kommittén om översyn av utlänningslagen, som avslutade sitt arbete .
mot · GS02Sf209 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hedersrelaterat våld. Ett förkastligt fenomen i samhället är det så kallade hedersrelaterade våldet som drabbar ungdomar, främst flickor, som i sina sammanhang ansetts bryta mot kulturella paradigmer och tabun. Efter att det så kallade hedersrelaterade våldet uppmärksammats allt mer har olika insatser gjorts för att hjälpa de utsatta ungdomarna. Dessa insatser är angelägna och har bland annat handlat om att skapa skyddade platser dit ungdomarna kunnat ta sin tillflykt under . Olika insatser har gjorts via myndigheter och har kanaliserats bland annat genom olika organisationer. I vissa situationer kan dessa insatser inträda som andra åtgärder vidtas av offentliga aktörer. Exempelvis har den kommunala ett lagstadgat ansvar att i vissa situationer ingripa. Det arbetet kan försvåras om saknar information eftersom den berörda personen finns i en skyddad miljö hos en organisation. Det ansvariga statsrådet har i ett frågesvar till inte visat sig vara beredd att vidta lämpliga åtgärder för att stimulera samverkan mellan myndigheterna och frivilligorganisationen. Rimligen borde samtliga aktörer i stället i möjligaste mån samverka så att alla insatser på effektivaste sätt kan samverka så att den enskilda personen får både temporärt skydd och en långsiktig lösning på sin livssituation. Med anledning därav bör det göras obligatoriskt att verka för samarbete mellan frivilligorganisationer och myndigheter i kampen mot hedersrelaterat våld när frivilligorganisationerna erhåller ekonomiskt stöd från samhället för att göra detta. bör därför ge regeringen till känna vad som här anförts.
mot · GS02Sf210 · 2004-09-20 00:00:00 — Uppehållstillstånd till arbetande asylsökande utan flyktingskäl begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i regelverket angående asylsökande i enlighet med vad i motionen anförs. Asylsökande får enligt utlänningsförordningen (1989:547) 4 kap. 3a § ha ett vanligt arbete, om deras ärende hos beräknas att bli . Att arbeta är ett effektivt sätt att bli integrerad i det svenska samhället vilket är positivt för såväl den asylsökande som samhället. Det är angeläget att strikt skilja på flyktingar och arbetskraftsinvandring. Trots det ter det sig horribelt att när en asylsökande som har ett fast arbete och därmed kan sägas vara integrerad i samhället får avslag på ansökan om uppehållstillstånd och tvingas lämna sitt arbete och landet. Det bör finnas möjligheter att ta hänsyn till omständigheter av denna karaktär. Återvändande till hemlandet för att därifrån på nytt söka uppehållstillstånd i kan vara förenat med fara, osäkerhet, stora kostnader och mänskligt lidande. Det ansvariga statsrådet anförde rörande detta i ett frågesvar till : "Det viktigt att behålla huvudregeln om att arbetstillstånd ska vara ordnat före inresan till ." Regeringens hållning är stelbent och leder till att enskilda människor kommer i kläm som förlorar viktiga nyckelkompetenser i sitt arbetskraftsutbud. Det är därför angeläget att uttalar sin förväntan att regeringen återkommer med förslag till ändring i regelverket så att asylsökande som fått arbete i kan få ansökan om uppehållstillstånd prövad i samt att ansökan, när arbete finns i , ska behandlas positivt oavsett om flyktingskäl finns eller inte.