ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub236 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler veckotimmar i ämnet idrott och hälsa. Ungdomar som växer upp har av naturliga skäl blivit mer stillasittande än vad ungdomar bakåt i tiden varit. När jag själv växte upp (född ) fanns inte hemdatorer, och TV började sända ett fåtal program först . Ungdomar som växte upp var i stället ute och lekte nästan all ledig tid. Det var bland annat mycket fotboll och på vintrarna skridskor och skidor. har ungdomarna tillgång till datorer och en mängd olika TV-program. Det har fört med sig att de oftast inte längre ägnar sig så mycket åt sport och idrott. som ungdomarna tittar på TV såäter de ofta också chips, ostbågar och jordnötter. Följden har blivit att ungdomarna väger alltmer . Enligt uppgifter från mönstringen inför värnplikt såökar de mönstrandes vikt med för varje årskull. Resultatet blir att unga svenska män kommer allt närmare gränsen för övervikt. Enligt så har mer än en femtedel av de mönstrande övervikt. Som jämförelse kan nämnas att hade av de mönstrande 18-åringarna övervikt. Övervikt och för mycket stillasittande kan medföra förkortad livslängd. Flera vanligt förekommande sjukdomar är också relaterade till fysisk inaktivitet. Den förändrade livsstilen med mindre fysisk aktivitet innebär ett växande problem för både individen och samhället. Tyvärr är det så att barn ägnar sig allt mindre åt "spontanidrott" och det har också visat sig att andelen barn och ungdomar som är anslutna till idrottsföreningar sjunker. För en allt större grupp av barn och ungdom utgör skolans idrottsundervisning nästan den enda formen av träning. Det är naturligtvis ett problem att en stor grupp ungdomar får bristfällig fysisk träning. Risken är stor att vi kommer att få alltfler vuxna med försämrat hälsotillstånd och bristfälliga förutsättningar att kunna aktivt deltaga i motionsaktiviteter och friluftsliv. För en del barn har skolans idrottstimmar blivit de enda timmar som de regelbundet kommer i kontakt med fysisk aktivitet. Tyvärr är det så att skolan inte har tilldelats tidsmässiga och andra resurser för att kunna ge dessa ungdomar tillräcklig fysisk aktivitet och stimulans. Av alla länder ligger näst sist vad gäller schemalagd tid för ämnet idrott och hälsa. Att få leka, springa och hoppa utgör en naturlig och viktig del i barnens uppfostran till en hel och harmonisk människa. Det är viktigt att skolans idrottstimmar blir fler men också att de upplevs som roliga och meningsfulla av ungdomarna. Lekmomentet måste därför dominera i all idrottsutövning. Ingen skall förhoppningsvis känna sig utanför och tycka att fysiska aktiviteter är tråkiga. Om bara viljan finns är det fullt möjligt att ge barn och ungdom fler idrottstimmar utan att det går ut över andra skolämnen. Tvärtom kommer de unga att kunna tillgodogöra sig andra skolämnen bättre när de har bättre kondition och ork.
mot · GS02Ub237 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen framförs om att reglerna för återbetalning ändras för dem som gör värnplikt och är nations- eller kåraktiva under sin studietid. Enligt reglerna för studiemedel har du rätt till en betalningsfri termin då du avslutar eller gör uppehåll i dina studier. Om du inkallas till militärtjänstgöring under pågående studier förbrukar du din betalningsfria termin. Detta innebär att du måste börja återbetala dina studielån efter studierna. Enligt vår åsikt är det fel och orimligt att den som gör sin värnplikt hamnar i ett sämre läge då det gäller återbetalning av studielån. Det är inte rimligt att den som gör sin värnplikt och missar studier dessutom skall missgynnas av reglerna för återbetalning av studiemedel. Vår uppfattning är att nuvarande regler för återbetalning av studiemedel skall ändras så att de som tas ut till att göra värnplikt inte missgynnas. Det är viktigt att våra studenter på universitet och högskolor engagerar sig i nations- och studentkårsarbete. På både studentkårer och nationer finns ett antal heltidsanställda, som under vanligtvis , gör uppehåll i studierna och arbetar med nations- eller kårarbete. Lönen brukar motsvara studiemedel efter skatt. För de studenter som tar arvoderade uppdrag på kårer och nationer innebär det att de efter en termin tvingas börja återbetala sina studiemedel. Det handlar ofta om mer än för studenter som endast studerat . Systemet innebär att det kommer att bli svårt att engagera studenter till dessa uppdrag. Vi anser att nuvarande regler är orimliga och bör ändras.
mot · GS02Ub238 · 2004-09-22 00:00:00 — Avskrivning av studielån i Norbottens och inland begär att regeringen undersöker möjligheten att starta en försöksverksamhet med avskrivning av studielån för ungdomar som väljer att bo och verka i Norr- och inland. Befolkningsminskningen i landets glesbygdskommuner är bekymmersam. Många kommuner har halverats vad gäller invånarantalet, vilket medför stora problem för kommunerna att klara offentlig service och företagande. Unga välutbildade flyttar när livsmöjligheterna undergrävs. Ofta är orsaken till glesbygdens problem brist på förutseende beslut från statsmakten. Det ena stödpaketet och bidraget efter det andra har konstruerats utan någon långsiktighet. behövs krafttag för att vända utvecklingen - krafttag i form av att ge goda förutsättningar för glesbygdskommunerna att utvecklas. En viktig förutsättning för att ett samhälle ska kunna utvecklas och för att människor ska bo kvar är att det finns arbete och fungerande företag. För att ett företag ska kunna fungera och utvecklas behövs kunskap och kompetens. I många glesbygdskommuner saknas unga människor med kompetens. För att vända den nedåtgående spiralen behövs åtgärder som stimulerar unga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna, men som även motiverar unga från tätorten att flytta till glesbygden. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att avskriva statliga studielån med det belopp som lånen ska återbetalas med om de unga väljer att stanna eller flytta till en glesbygdskommun för att arbeta och bo där. I i norra prövas åtgärder där avskrivning av studielån ingår som en parameter. På detta sätt har hundratalet nya arbetstillfällen skapats. En försöksverksamhet i exempelvis Norr- och bör prövas som möjliggör avskrivning av statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden i dessa län.
mot · GS02Ub239 · 2004-09-24 00:00:00 — Respekt för lärarnas behörighet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behörighet för lärare. Den viktigaste uppgiften för skolan är att bibringa eleverna kunskaper och bildning, som de har användning för i fortsatta studier och för livet. Var femte lärare saknar lärarexamen och situationen hotar nu skolstandarden. Staten måste se till att respekten för behörighetsreglerna återställs. Det finns säkert de som av naturen är goda pedagoger, men att vara en god pedagog räcker inte om man inte har något att lära ut. Ämneskunskap som läraren tillägnar sig vid universitet och högskolor är betydelsefull. I senaste valrörelsen till kommun och riksdag redovisades misstankar om att allt fler obehöriga lärare anställs tills vidare i strid med skollagstiftningen. Undersökningen visade att var femte lärare var obehörig. Det är en häpnadsväckande hög andel. Bakom detta rikssnitt döljer sig extremfall där fler än fyra av tio inte uppfyller behörighetskraven. obehöriga lärare i en kommun är inte ovanligt. Mest oroande är att av de fast anställda lärarna var obehöriga. Ett mönster visade att andelen utan lärarexamen ökar ju yngre lärarna är. Av samtliga obehöriga såväl anställda som tillsvidareanställda var under . måste nu skyndsamt inspektera hur skollagstiftningen efterlevs. Det förefaller orimligt att så många som undersökningen visar skulle uppfylla de undantagsbestämmelser som finns i lagen. Undersökningen stärker misstankarna om att skolhuvudmän bryter mot lagen. Regeringen måste analysera den uppkomna situationen ur ett kvalitetsperspektiv. uppmärksammade problemet och menade att ansvaret måste ligga på utbildade lärare. Kravet på lärarbehörighet är ett av de få instrument som staten har kvar för att tillse att kvalitetens fana hålls högt. Därför är det av största vikt att skolans huvudmän respekterar bestämmelser. Dagens utveckling rimmar illa med de ökade kraven på lärarna. Det är högre kompetens som behövs - inte lägre. Ytterst handlar det om eleverna.
mot · GS02Ub240 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rekrytering av tandsköterskor. Alla ska ha rätt till en bra vård oavsett plånbokens tjocklek. Det gäller naturligtvis också tandvård. När ekonomin tillåter är en av de viktigaste åtgärderna att ytterligare förbättra tandvårdsförsäkringen. Men vården handlar inte bara om pengar. Den handlar också om att kunna rekrytera personal. Vad hjälper det att anslå pengar om man misslyckas med det? Här ska jag ta upp svårigheterna att rekrytera inom tandvården. är bristen på tandläkare ett stort problem på flera orter, bland annat i mitt eget hemlän, . Men problemet är större än så. För att tandvården ska fungera krävs att man ser till hela vårdkedjan och även ser till att klara framtidens behov av tandsköterskor. Medelåldern bland tandsköterskorna är hög med stora pensionsavgångar inom den närmaste . Det är nu hög tid att vidta åtgärder för att trygga tillgången på tandsköterskor. Jag skulle vilja ha en treårig högskoleutbildning för att tillgodose de kunskapskrav som kommer att ställas på morgondagens tandsköterska. Det bör dessutom vara möjligt att stegvis utbilda sig från tandsköterska, och även tandhygienist, till tandläkare. En hög kompetens bland tandsköterskorna är viktig för patienten men även för att avlasta tandläkarna och underlätta samverkan med andra personalgrupper. är det så att tandsköterskans arbete har utvecklats från att assistera till att bli ett självständigt yrke med allt mer komplicerade arbetsuppgifter. Det är nu viktigt att fortsätta på den inslagna vägen och utveckla yrket ytterligare. Detta är inte bara en fråga som rör bättre tandvård utan också kvinnors arbetsmiljö. Att ge möjlighet till högskoleutbildning och mer kvalificerade arbetsuppgifter innebär att man motverkar en alltför snäv yrkesroll, monotona arbetsuppgifter, förslitningsskador och dåligt inflytande på arbetsplatsen. Alla vinner alltså på att vi satsar på en kvalificerad utbildning av tandsköterskor.
mot · GS02Ub241 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan måste lägga grunden för att stimulera entreprenörsandan och eget företagande. Mer pengar till skola, vård och omsorg skapas bara genom en ökad tillväxt. Fler och växande företag utgör därmed grunden till ett växande . För att fler ungdomar ska stimuleras att starta eget måste skolans syn på entreprenörskap förändras och eleverna ges möjlighet att få inblick i företagandets vardag. Dagens skola stöper alla elever i samma form. De individer som går in i den svenska skolan kommer ut , likriktade och formade till arbetstagare. I när entreprenörstanken borde uppvärderas föreslår regeringen att arbetsrätt ska införas på schemat: ett förslag som endast kommer att förstärka tanken att skolan skall fostra oss alla till goda arbetstagare. En undersökning som genomfört visar att fyra av fem ungdomar i åldern är intresserade av att bli egna företagare. Men bristen på goda förebilder, negativa attityder till företagande och bristen på entreprenöriell stimulans i skolan gör att majoriteten av dessa ungdomar aldrig kommer att förverkliga sin dröm. Det har visat sig att de ungdomar som ges förebilder och som själva får pröva på entreprenörskapet startar företag i vuxen ålder i mycket högre utsträckning än andra ungdomar. "Ung företagsamhet", som drivits , är ett projekt som låter gymnasieelever starta företag . Utvärderingen av projektet visar att efter att det startades hade av deltagarna startat ett eget företag med i genomsnitt 6,6 anställda. Dessutom säger sig av de tillfrågade vara intresserade av att starta eget företag . har inte råd att förlora fler potentiella entreprenörer. Skolan måste därför omformas så att entreprenörskap och kreativitet stimuleras. Särskilt viktigt är detta inom gymnasieskolan där grunden för arbetslivet läggs. Exempelvis bör den gymnasiala yrkesutbildningen därför i högre utsträckning vara arbetsplatsförlagd och de små företag som tar emot elever bör få ersättning för detta.
mot · GS02Ub242 · 2004-09-21 00:00:00 — Rektor ska vara pedagogisk ledare - inte kamrer. Rektorerna ska ha ett överblickbart ansvarsområde. Det är mycket viktigt att skolledarna kan anpassa skolan till förändringar i skolan och omvärlden och svara mot nya krav. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att tidsbegränsa skolledarnas tjänster och ge dem väsentligt högre lön. anser att under sina tillsynsinspektioner aktivt ska utvärdera att rektor tillåts vara pedagogisk ledare. I kontakterna mellan kommunen och rektorn är det inte sällan ekonomin som anses vara det viktigaste och därför måste staten ta sitt ansvar för att även rektorernas pedagogiska insatser värderas. Axel Darvik (fp) Sidan 405 i at a Glance 2003 visar att lärarkår är den tredje äldsta av de undersökta länderna. av lärarnas i är . at a Glance, s. 393. at a Glance 2004.
mot · GS02Ub244 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att bevara universitetsutbildning i småspråken. som vårt samhälle globaliseras ställs också allt större krav på språkkunskaper. Visst brukar det gå bra med engelska, men kunskaper i landets egna språk ger en helt annan möjlighet till kommunikation. Möjlighet till universitetsutbildning i en bred flora av språk är viktigt för konkurrenskraft i en allt mer globaliserad värld. Tyvärr är trenden den omvända. har t.ex. områdesstyrelsen på fakulteten för humaniora och teologi vid beslutat att lägga ner åtta småspråk, finska, norska, estniska, litauiska, tjeckiska, ungerska, indonesiska och thai. Det är givetvis inget beslut de önskade ta, men hårt pressad ekonomi har tvingat fram svåra prioriteringar. EU-medlemskapet för , , och borde rimligtvis leda till ökade kontakter mellan våra länder, via turism, för företagsetableringar och för akademiskt utbyte. Att i detta skeende lägga ner undervisningen i dessa språk försvårar de önskvärda ökade kontakterna. Finska är dessutom ett av minoritetsspråk och det borde vara självklart att våra större universitet ska kunna ge undervisning i finska, liksom i andra nordiska språk. bör därför tillkännage för regeringen att det är viktigt att landets större universitet ska kunna ge undervisning i ett brett utbud av språk inklusive de nordiska språken.
mot · GS02Ub245 · 2004-09-27 00:00:00 — Mandarinkinesiskans ställning i svensk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att befrämja mandarinkinesiskans ställning i svensk utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera och uppmuntra utbytesprojekt mellan kinesiska universitet och svenska lärosäten och att anslå medel till sådana insatser ur den svenska budgeten för bistånd. Att kunna tala ett språk tillfredsställande är en oerhört viktig nyckel för att nå framgång i livet. Våra möjligheter som människor ökar dessutom med varje nytt språk som vi kan förstå och uttrycka oss på. Det är en angelägen uppgift att se till att stärka språkens ställning i och den svenska skolan. I har vi av tradition lutat oss tungt på vår begåvning i att tala och förstå engelska. Detta språk talas av 341 miljoner människor på vår planet och förstås av långt fler. Engelskan har en status som gör språket till ett närmast universellt lingvistiskt redskap. Detta understryks ytterligare av det faktum att engelsktalande länder står för av världens BNP, av världens böcker, av alla vetenskapliga artiklar och av alla webbsidor. Det är dock viktigt att begrunda betydelsen av den globala värld som vi nu ser växa fram. I ett historiskt ljus är engelskan ett språk vars stora betydelse för kommit efter . intogs den ledande positionen som första utländska språk av tyskan, och hade franskan och latinet en motsvarande ställning. Förskjutningar är alltså inget nytt i den svenska språkhistorien. är det mandarinkinesiska som de facto är det största språket i världen med 867 miljoner talare. har 1 285 miljoner invånare och en snabb ekonomisk utveckling som saknar motstycke i världens historia. Den starka ekonomiska uppgången i gör det nödvändigt för att analysera de språkliga konsekvenserna, i synnerhet eftersom de kinesiska framgångarna i stor utsträckning sker inom exportindustrin. Förutsättningen för svenska företag att vinna inträde på den kinesiska marknaden är framförallt långsiktigt arbete. I detta ingår också att vinna tillträde till hela den sydostasiatiska marknaden där mandarinkinesiskan är en grundbult i kommunikationen. Men utan tillgång till språkverktyg försvåras möjligheterna för den som vill bli entreprenör eller arbeta som anställd. Språkkunskaperna ger ett försprång som det annars är svårt att skaffa sig. Det finns möjligheter att stimulera och uppmuntra utbytesprojekt mellan kinesiska universitet och svenska lärosäten i syfte att stärka mandarinkinesiskans ställning i den svenska utbildningen. Ett sätt är att etablera fler stipendier som möjliggör för utbytesstudenter från att parallellt med studierna eller under studieuppehållen kontrakteras av svenska företag för språkkurser. måste i högre grad studera motsvarande projekt som genomförts vid universiteten i och , liksom de otaliga amerikanska exempel på utbytesprojekt som finns tillgängliga. Pengar till sådana insatser kan med fördel tas ur den svenska budgeten för bistånd. Regeringen bör befrämja studiet av mandarinkinesiska i svenska skolor och inom den högre utbildningen i enlighet med ovanstående.
mot · GS02Ub247 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Som ett mantra upprepas slagorden "hela landet ska leva" och "bredband åt alla". Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a. bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i fått erfara. Långa resvägar medför orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna. Byn dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ännu svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där det inte ens finns för- eller lägsta klasser. Utan skola i byn förloras också en del av underlaget för att dra bredband till byn. har även drabbats av flera uppslitande strider mellan medborgare som kämpar för sin byskolas överlevnad och kommunens politiker som ser sig nödda och tvungna att lägga ned en byskola. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen, och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by ska göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GS02Ub249 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera och säkerställa hantverksyrkenas fortlevnad. Vårt skolsystem behöver ändras för att i större omfattning ge eleverna möjlighet att varva den teoretiska undervisningen med praktiskt arbete, hantverksutbildning, praktikarbete, lärlingsarbete eller vilka former man nu väljer att använda sig av. Risken är annars att alltför många elever, av nedbrytande skolleda, slutar skolan underkända i flera ämnen och genom detta starkt begränsade till möjligheten att få ett jobb. Men kanske framför allt med en förvriden och nästan hatisk syn på det samhälle som man plötsligt förväntas fungera i som en positiv och produktiv individ. Att ge varje elev i skolan en bra grund att bygga vidare på måste vara en av skolans viktigaste uppgifter. Elever som har olika svårigheter med inlärning brukar lyckas betydligt mycket bättre om teori och praktik varvas redan tidigt i skolan och . Här är ämnen som idrott, hemkunskap och slöjd ovärderliga. Vid sidan av den sociala aspekten löper parallellt problemet med allt större brist på skickliga hantverkare. Hantverksyrkena måste få högre status. En hantverkare måste få veta att hans eller hennes arbete har ett värde, inte bara för att resultatet blir en konkret produkt utan även för att arbetet är en kulturgärning, utan vilken samhället skulle bli utarmat i brist på traditioner som håller kontakt med dess egen historia. Det är viktigt att den kvalificerade yrkesutbildningen har en stor bredd och tillräckligt med utbildningsplatser så att utbildning sker i alla de olika hantverksyrken som håller på att minska. Efterfrågan på duktiga hantverkare är stor och dåär det viktigt att det svenska utbildningsväsendet svarar upp emot behovet.
mot · GS02Ub250 · 2004-09-23 00:00:00 — Trafikkunskap och körkortsteori i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda möjligheten att erbjuda gymnasieeleverna trafik- och körkortsteori. Det är inte självklart för ungdomar att skaffa körkort och bil längre. Det kan naturligtvis bero på att de bor i orter där kollektivtrafiken fungerar bra, men den troligaste orsaken är nog att det är förenat med stora kostnader att skaffa körkort. Då de som, trots allt, skaffar körkort är pojkar så grundläggs klassskillnader, av flera slag, i samhället, inte minst därför att det i många platsannonser poängteras att den sökande ska ha körkort för att få det lediga jobbet. Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort begränsas därmed. Kostnaden för att skaffa ett körkort är oerhört stor, och många ungdomar anser sig inte ha råd att skaffa ett körkort. I många kommuner runt om i landet har man försökt hjälpa ungdomarna genom att erbjuda körkortsteori i gymnasieskolan. Det har blivit väldigt uppskattat. Det är viktigt att alla elever får lära sig trafikkunskap för alla människor vistas ute i trafiken, även de som inte kör bil. Även om man åker kollektivt, cyklar eller går så behöver man ändå kunna trafikreglerna för att veta hur man ska uppföra sig i trafiken. Av den anledningen bör alla elever i och gymnasieskolan få bra trafikundervisning. Trafiken ökar kraftigt, vilket gör det än mer viktigt att alla som rör sig i trafikmiljön har kunskap om trafikreglerna. I ska undervisningen gå ut på att lära eleverna hur man går och cyklar i trafiken, medan det i gymnasieskolan ska erbjudas en trafikkunskap som motsvarar körkortsteorin. Denna undervisning kan ske i samarbete med trafikskolorna. Trots att detta är en angelägenhet så bör ändå möjligheterna att erbjuda gymnasieeleverna teoriutbildning utredas för att skapa ett trafiksäkrare och jämlikare samhälle. har fattat ett beslut om en nollvision i trafiken för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. För att det ska kunna bli möjligt så krävs det ökad kunskap om trafikregler och trafikbeteende. En inriktning med teoridelen till körkort inkluderad i gymnasieutbildningen bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna.