mot · GS02MJ508 · 2004-09-29 00:00:00 — anser det mycket angeläget att skogsforskningen klarar av att lösa snytbaggeproblematiken utan att insektsmedel liknande Cypermetrin används. Den minskning som skett av bekämpningsmedel i svenskt jordbruk är positivt och genom ökad forskning, utbildnings- och informationsinsatser finns en ytterligare sänkningspotential både i och på internationell nivå. Ökade informationsinsatser krävs också för att minska hälsofarliga kemiska preparat i landets villaträdgårdar. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Detta mål ser dessvärre inte ut att kunna uppfyllas. Närsaltutsläppen till vattnet visar inte på någon tydlig minskning trots vidtagna åtgärder. Akuta och gemensamma åtgärder, inte minst runt , är nödvändigt. Trots jordbrukets minskning på krävs ytterligare åtgärder. Fosforfällor, våtmarker, kantzoner, vallodling och fånggrödor är exempel på insatser som behöver prioriteras. Forskning och informationsinsatser behöver ytterligare stärkas. Detta gäller även för minskning av ammoniakavgångar. Skogen och skogsmarken för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturvärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Likriktningen av den svenska skogen har pågått . Den största skadan lär den s.k. 5:3-lösningen ha inneburit. Den innebar att lövskog ersattes av barrskog i stora delar av landet. Fortsatt avsättning av skyddsvärd skog måste fortgå. Frivilliga avsättningar samt avsättningar där civilrättsliga avtal upprättas bör prioriteras. Ökade resurser behöver styras över till skogsvårdsstyrelserna som bedriver en stor och viktig informationsinsats. Dessvärre är projektet skog avslutat, en mycket lyckad satsning som höjde kunskapsnivån kring skogliga frågor. anse därför att fortsatta informationsinsatser måste prioriteras. Ansvaret mellan länsstyrelse och skogsvårdsstyrelse vad gäller avsättningar mellan 5 och 20 ha behöver klargöras. Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Det som kommer att avgöra om detta mål uppfylls är hur implementeringen av EU:s jordbrukspolitik får för konsekvenser för hållandet av betande djur. Skulle det visa sig att betande mular minskar på ett drastiskt sätt behöver regeringen ha en beredskap för att genom LBU-åtgärder säkerställa ett tillräckligt stort antal betande djur. Prisbilden på biobränsle kommer troligen att påverka intresset av röjningsinsatser. Regeringen har ett stort ansvar att inför LBU-reformen bevaka att detta mål uppfylls avseende ängs- och betesmarker, biotoper, inhemska djurraser samt hotade arter. Den särskilde utredaren anser att man bör införa ett landskapsperspektiv samt omfördela medel mellan olika stödformer till förmån för slåtterängar på sockerbetsodlingens bekostnad. har i sin landsbygdsmotion skissat på en ny organisation för de areella näringarna. Vi anser att det behövs en sammanhållande landsbygdspolitik. Det är dessutom helt i linje med intentioner från EU om att samla LBU och strukturfonder under ett tak. Det innebär ett samlat grepp också inom myndighet och verk. anser därför att ett samlat verk inrättas, Verket för landsbygden och de areella näringarna, . I skall alla frågor som hör till näringsdelen av jord, skog, fiske och landsbygdsutveckling ingå. Det innebär de verksamheter som till stor del nu ingår i , , och . Den del av som berör havsmiljön bör falla in under ansvarsområde. Ansvarsfördelningen mellan och de nuvarande skogsvårdsstyrelserna (framtiden en del av ) avseende skogliga skyddsfrågor bör tydliggöras och renodlas. Vi bedömer att det första steget kan tas redan till årsskiftet 2004/2005 och räknar med samordningsvinster i en storleksordning på 30-60 miljoner . Vidare ser vi att sammanslagningen bör vara helt genomförd . Detta innebär att kostnaderna för och överförs till och att kostnaderna för skogsvårdsorganisationerna överförs . Det fortsatta ansvaret för allt djurskydd skall ligga under och regeringen bör få i uppdrag att utreda vilka ytterligare verksamheter från nuvarande som skall flyttas till . vill också flytta över vissa delar av inspektionsverksamhet vad avser t.ex. foderanläggningar till och ökar därför anslaget med 5 miljoner. Detta skall i huvudsak täcka det nya uppdraget men kan också användas för ytterligare skärpningar av kontrollverksamheten. Det ligger då helt i linje med ansvaret "från jord till bord". har länge krävt att livsmedelstillsynen i landets skärps. Vi konstaterar nu att regeringen utökar anslagen till men vill påpeka att det är viktigt att utökningen oavkortat går till en förbättrad livsmedelstillsyn. har varit kritiskt till organisationen av distriktveterinärerna samt varnat för risken att statliga medel används för att konkurrera med privata aktörer och föreslår därför en viss neddragning av verksamheten. anser att man bör minska på anslaget till insamlandet av statistiska uppgifter vad avser livsmedelsområdet. I linje med vår organisationsstruktur anser vi dels att dessa frågor bör ligga under , dels att en minskning av anslaget bör kunna ske. Vi anser att det finns ett flertal organisationer och institut som arbetar med liknande frågor, varför en besparing är befogad. Dessutom bör man vara medveten om att statistiska insamlingar inte enbart genererar kostnader för den som samlar in informationen utan även för de som tillhandahåller informationen. Det finns alltså all anledning att ur ett företagarperspektiv försöka minska insamlingen av statistiska data. Ekologiska odlare har varit en spjutspets i att åstadkomma ett långsiktigt hållbart brukande. vänder sig ändå mot att regeringen särskilt bryter ut ekologisk odling och satsar på denna för att uppnåönskvärda miljömål. Vi anser att ekologisk odling kan spela en stor roll för att förbättra jordbrukets miljöprofil men detta gäller också andra insatser som t.ex. Greppa Näringen och Odling i Balans. anser att de miljösatsningar som görs bland landets konventionella brukare har en mycket stor betydelse. Vi anser därför att olika miljöåtgärder skall vägas samman i LBU-programmen och satsningarna göras där man får mesta möjliga miljönytta. Därför vill stryka konto 44:7 och överföra dessa pengar till konto 44:1. Omarronderingsarbetet i och angränsande län går alltför sakta, vill att detta arbete påskyndas och anslår ökade anslag för detta. vill även öka ersättningen för viltskador för att säkerställa en god ersättning till dem som drabbas av skador orsakade av de stora rovdjuren. vänder sig emot återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Vi anser att detta går emot principen att förorenaren betalar och att denna typ av växling inte är effektiv. Vi vill istället förbättra jordbrukets situation med mer generella åtgärder inom företagspolitiken. vill ocksåöka satsningarna på forskning och utveckling inom området. har haft en ekonomiskt besvärlig situation , och vi ökar anslagen här med 15 miljoner. Vidare gör vi en viss satsning på livsmedelsforskningen och ökar anslagen till externfinansieringen av denna forskning med . vill sätta krav på jordbruket så att man får en övergång från användningen av fossila bränslen till biobränslen. Vi tror att detta är en utveckling som gynnar jordbruket både för att man minskar sitt beroende av fossila bränslen och för att man själv kan bli producent av alternativen t.ex. RME (rapsmetylester). föreslår därför krav på inblandning av förnybara drivmedel i samband med en sänkning av dieselskatten för jordbrukets och skogsbrukets maskiner. bedömer att en inblandning av förnybara drivmedel skall ställas som minimikrav. Det bör sedan utökas till att vara . Det skulle innebära en avsevärd sänkning av klimatpåverkande utsläpp. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2005 Anslag (tusental kronor) Ersättning för viltskador m.m. Verket för landsbygden och de areella näringarna () Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2005 Anslag (tusental kronor) Ersättning för viltskador m.m. Verket för landsbygden och de areella näringarna () Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2007 Anslag (tusental kronor) Ersättning för viltskador m.m. Verket för landsbygden och de areella näringarna () Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur