mot · GS02Fi234 · 2004-10-05 00:00:00 — Enligt vårt förslag skulle ett RUT-avdrag (rengöring, underhåll, tvätt) innebära en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet med ett underlag på . Se även avsnitt 7.3.3. 5.1.3Ökad trygghet i vardagen och en närvarande polis Vi behöver fler poliser i . Antalet anställda poliser har minskat andra del som antalet brott har ökat och brottsligheten förråats. En rimlig målsättning som möjligt bör förverkligas är att antalet poliser stiger till 20 000. kommer särskilt många poliser att gå i pension, vilket ställer krav påännu större medeltillskott. Det behövs även fler närpoliser, vilket skulle möjliggöra att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. För att öka antalet poliser bör ytterligare en polishögskola inrättas i närheten av en befintlig högskola eller ett universitet. Det är mycket viktigt för tryggheten hos allmänheten att slutna anstalter är rymningssäkra. anser att man bör ge landets tre högst säkerhetsklassade fängelser, Kumla, och , de ytterligare säkerhetsåtgärder som krävs för att uppnåönskad säkerhetsnivå. Kriminalvården måste även verka för att minska återfallsbrottsligheten och öka människors trygghet i samhället. För att kunna realisera detta måste intagna ges de förutsättningar som krävs för att efter verkställighetsperioden kunna leva ett laglydigt, meningsfullt och fritt liv som fullvärdiga medborgare ute i samhället. har lämnat ett tydligt uppdrag till regeringen att lägga ned och flytta dess ärenden till domstolsväsendet. Att utlänningsärenden hanteras i ett domstolsförfarande resulterar i rättssäkra prövningar samt möjlighet att överklaga förvaltningsdomstolens beslut. Trots uppdrag anvisar regeringen inte de nödvändiga resurserna till domstolsväsendet. Initialt anslår därför medel för att överföra till domstolsväsendet. Tullväsendets historiska uppgift har främst varit att kontrollera och tullbelägga importvaror. är istället jakten på narkotika och andra smuggelvaror samt bekämpning av ekonomisk brottslighet tullens viktigaste uppgifter. Med anledning av de förändringar som skett i verksamheten anser vi att istället skall sortera under och justitieutskott. En nödvändig nära samverkan med de andra brottsbekämpande myndigheterna underlättas av en sådan ordning och innebär samordningsvinster. 5.1.4Mer makt över de egna pengarna Svenskarna är det högst beskattade folket i världen. Inte någon annanstans får vanliga människor behålla en så liten del av lönen. Detta gäller inte minst de lågavlönade. Med ett mer humant skattesystem hade många kunnat leva på sin egen lön. Istället för egen kontroll över och ansvar för sin egen försörjning får många människor nu på grund av ett bristfälligt inkomstskattesystem förlita sig på bidrag från samhället eller andra människors välvilja. Detta är otillständigt! föreslår en inkomstskattereform som för tillbaka makten till den enskilda människan. menar att en bostadspolitik baserad på federalismens principer gör vanliga människor mer delaktiga i planering och utformning av boendet. Med mer delaktighet bygger vi ett starkare civilsamhälle där människor tar ett större ansvar för sig själva och andra, utan att blint förlita sig på att de offentliga institutionerna ska ordna med medborgarnas liv. Med en lokalt anpassad bostadspolitik ges större förutsättningar att klara de skiftande förutsättningar som finns beroende på var i landet man befinner sig. Byggsektorn behöver dessutom reformeras i en mer marknadsekonomisk inriktning, då kartellbildningar är lika vanligt som prismedvetenhet är ovanligt. En reformerad bostadspolitik är nödvändig för att återge människor möjligheter till billigare boende, lokalt inflytande och för att kunna känna delaktighet i samhället. En reformerad bostadspolitik är också nödvändig för att ge dem som står utan egen bostad en chans att komma in på bostadsmarknaden. 5.1.6Kunskap är grunden för ett gott liv I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande fråga för självbestämmande. Utbildning är den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. vill investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. Utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Kunskap innebär makt att förändra och påverka samhället i stort, men också makt att göra sina egna val. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en god utbildning, i allt från grundutbildning till specialinriktad kvalificerad yrkesutbildning. 5.1.7Utkrävbara individuella rättigheter ersätter sociala rättigheter som de sociala rättigheterna sätter tvångströja på landets kommuner upplever många, inte minst funktionshindrade, att lagstiftningen inte ger stöd för individen. Den statliga styrningen begränsar också möjligheten för landets kommuner att utforma servicen på olika sätt, även om man strävar efter samma mål. Vi vill se färre men utkrävbara rättigheter än , vilket också måste förenas med att kommunerna får möjligheten att utforma servicen på olika sätt. 5.1.8Fler människor i arbete vill komma bort från det homogena grupptänkande som präglar dagens arbetsmarknadspolitik. Människor har olika behov, bakgrund, utbildning, intressen och förutsättningar. Det behövs en större flexibilitet för att hänsyn ska kunna tas till vilka individuella lösningar som är bäst för olika personer. Arbetsförmedlarna måste kunna ge rätt förutsättningar så att den arbetssökande i stor utsträckning själv kan fatta beslut om vilka åtgärder som är mest lämpliga. Ett exempel som väl belyser bristerna i dagens arbetsmarknadspolitik är arbetsförmedlingarnas otillräckliga kunskaper när det gäller arbetslösa akademikers behov. Ofta saknas förståelse för den arbetslöse akademikerns situation och vilka åtgärder som behövs för att få in personen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarnas verksamhet behöver inte bara bli mer individinriktad utan måste också få konkurrens av andra aktörer. Den svenska arbetsmarknaden är i behov av fler aktörer som erbjuder arbetsmarknadsåtgärder. Då kan den arbetssökande ställa högre krav på kvalitetssäkra insatser. Dagens arbetsmarknadsprogram leder inte till arbete i någon hög utsträckning. Programmen har en synnerligen liten effekt för de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden och bidrar sällan till att skapa kontakter och bygga de nätverk som är betydelsefulla faktorer för att lyckas få ett arbete. Med fler arbetsmarknadsaktörer och med ett tydligare individfokus ges ökade möjligheter till att få fler människor i arbete. arbetsmarknadspolitik inriktar sig på färre men mer kvalificerade och individanpassade åtgärder. Tillsammans med en större egenfinansiering av a-kassan innebär detta en kraftig besparing. 5.1.9Demokrati byggd underifrån och på federalismens principer är för ett starkt lokalt och regionalt självstyre. Detta uppstår inte av sig självt utan kräver en medveten politik. En politik för utveckling och förstärkning av självstyret och därmed en politik för självbestämmande enligt federalismens principer måste ersätta den anonyma enhetsstaten och maktkoncentrationen. Självbestämmande förutsätter ett system som bygger på demokratiska grunder. Demokratins själva väsen handlar om medborgarnas rättigheter och möjligheter att vara delaktiga i styret av det allmänna. eftersträvar en demokrati byggd underifrån, där "gräsrotsdemokratin" i det vardagliga umgänget i det civila samhället är en naturlig bas för hela den svenska demokratin. I enlighet med närhetsprincipen menar vi att den grundläggande nivån för att hantera samhällsfrågor är det civila samhället. Vårt synsätt innebär att kommunen spelar en särskilt viktig roll i den formella demokratin genom sin närhet till medborgarna och de stora möjligheterna att samverka både med det civila samhället och med lokalt näringsliv. Lokalt förtroendevalda kan i stor utsträckning fungera som brobyggare mellan samhällets olika sektorer och arbeta med sitt politiska uppdrag utifrån olika roller, både som förtroendevald och som viktiga ledare i det civila samhället. Dessa goda föresatser förutsätter ett starkt kommunalt självbestämmande med direkt koppling till resurser, ansvar och befogenheter. Starka regioner är en viktig förutsättning för starka kommuner, också om de är små. Genom regionalisering av kan uppgifter i stor utsträckning flyttas från staten till regionalt eller lokalt förtroendevalda med starkt maktkoncentrat. 5.1.10Lyft fram demokratifrågorna i ett demokratikonvent All makt ska utgå ifrån folket och vad är väl då lämpligare än att folkets valda representanter bjuder in hela att under ordnade former delta i arbetet med en ny konstitution som gäller oss alla, som reglerar grunderna och ramarna för vår samlevnad och fortsatta demokratiska utveckling. föreslår att 20 miljoner av regeringens anslag till bör användas till genomförandet av ett demokratikonvent. har en god och specifik tradition av medskapande starka folkrörelser som tar aktiv del i samhällets utveckling. De spelar en betydelsefull roll för hela det civila samhället och måste engageras i detta arbete. Självklart måste konventet också samla representanter från dagens olika nivåer - såväl kommuner, landsting, regioner som riksdag. De närmare formerna för konventets arbete och sammansättning förutsätts bli föremål för särskilda överväganden. Den regionala utvecklingen är avhängig en omfördelning av makt, makten över resurser och beslut. Regionalt självstyre innebär att regioner skall styras av direktvalda regionparlament. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter, och därför kan uppnå större effektivitet när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. vill bryta ner ineffektiva myndighetsstrukturer, eliminera skadlig centralstyrning och ge regionala och lokala organ kontroll och befogenhet över bl.a. de regionala finansieringsprogrammen och medel som länsstyrelserna, m.fl. förfogar över. Istället för att blanda sig i det som regionen kan hantera bäst på egen hand borde staten koncentrera sig på att se över strukturer som missgynnar tillväxt och utveckling. Exempelvis är alla invånares närhet till fungerande service en förutsättning för en livskraftig region. 5.1.12Ett stärkt kommunalt självstyre vill stärka kommunernas självstyre genom en medveten decentralisering av samhällsuppgifter kopplat till förstärkt skydd för självstyret i grundlagen, vilket måste ingå i översynen av regeringsformen. Därigenom får kommunernas medborgare möjlighet att göra sina prioriteringar och landets kommuner får möjlighet att förverkliga sina unika förutsättningar utan den påtvingade likriktning som präglar dagens kommunala service. 5.1.13Fler kommuner i handlingskraftiga regioner Bakom kommunsammanslagningarna låg i första hand ett förvaltningspolitiskt perspektiv. Större kommuner ansågs helt enkelt mer effektiva. kom demokratiaspekten i bakvattnet. Demokratifrågan är en av drivkrafterna bakom de krav på kommundelningar som reses på många håll runt om i landet och går stick i stäv med regeringens uttalade ambition att stimulera fler kommunsammanslagningar med statliga bidrag. bejakar kommundelningar främst som ett sätt att öka närheten mellan väljare och förtroendevalda och därigenom skapa utrymme för nya demokratiska lösningar. eftersträvar vi en samhällsorganisation där också stora, statliga, uppgifter kan föras ned till regionala organ och kommuner. Vi bejakar därför en långtgående regionalisering med befolkningsmässigt och ekonomiskt starka regioner. Regeringens särskilda satsning för stöd till kommuner som vill utreda kommunsammanslagningar är en åtgärd som utarmar demokratin och befrämjar likformighet och centralstyrning. vänder sig kraftigt mot dessa försök till styrning av kommunernas framtid. Att hejda utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning, och en avgörande framtidsfråga för livet på jorden. Mänsklighetens påverkan på klimatet kan fåödesdigra konsekvenser både för nu levande generationer och för kommande. Klimatförändringar är gränsöverskridande. Även vi i kommer att drabbas av de förhöjningar av växthusgaser som sker i atmosfären trots att våra utsläpp ligger på en relativt låg nivå. Regnigare somrar och mildare vintrar är bara några av de effekter vi kan räkna med. Med ett förändrat klimat följer också nya spridningsvägar för sjukdomar, förändrade odlingsgränser osv. anser att man redan nu måste staka ut riktningen för hur vi ska kunna nå det mål som riksdag har satt upp - att utsläpp av växthusgaser ska halveras . Vi är beredda att fatta beslut om delmål, som pekar ut riktningen för näringslivet och medborgarna. Detta är oerhört viktigt för att investeringar ska komma till stånd och prioriteringar av forskningsresurser ska kunna göras. Under skatteavsnittet beskriver vi politik för infasning av biodrivmedel. 5.2.2Regional utveckling en del i den gröna satsningen När tillväxt och konjunktur diskuteras görs det ofta utifrån perspektivet att hela är i samma konjunkturfas, med samma arbetsmarknad och samma struktur på näringslivet. Såär inte fallet. Inom området för turism och upplevelse finns stora möjligheter till utveckling. En satsning på verksamheter kopplade till naturturism leder till utveckling av regioner som har det svårt. Framförallt ökar dock insikten hos människor om vikten av att bevara och vårda våra naturresurser. Andra områden är exempelvis utveckling av ny teknik inom miljöområdet samt produktion av förnybar energiråvara. 5.2.3Östersjön ett okontrollerat miljöriskområde har svårt att förstå varför den inte anstränger sig mer för att få till konkreta åtgärder som skyddar . är till stor del "vårt hav" genom vår långa kust. Detta betyder att sannolikheten för att drabbas vid en miljökatastrof till havs är mycket stor. anser därför att ska upprätta ett handlingsprogram med en tydlig tidtabell för miljö- och säkerhetsarbete de kommande tvååren. Dessa förslag bör bl a innehålla reglering av trafiken med miljöfarligt gods, restriktioner för trafik inom reservat och särskild lotsplikt för fartyg som inte uppfyller gällande säkerhetskrav. 5.2.4Svenskt lantbruk en del i den gröna omställningen Svenskt jordbruk är, precis som skogsbruket, en oumbärlig del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. För att främja den biologiska mångfalden är det av avgörande betydelse att bevara det öppna landskapet. Miljöanpassningen av jord- och skogsbruket har gått fort fram men det är viktigt att utvecklingen inte stannar av. Ett långsiktigt hållbart jordbruk kräver ett ansvarstagande generellt och inte enbart hos vissa företagare som tar ett stort ansvar och "nischar in sig" på miljöanpassat brukande. skall konsumenter som väljer miljöanpassade produkter vara och ett ohållbart brukande skall vara undantaget, som man får leta efter och betala extra för. Det svenska jord- och skogsbruket utgör också en viktig länk i omställningen av energisystemet. Det finns stor potential för att genom produktion och vidareförädling utveckla nya marknader för bioråvaror. Jord- och skogsbruket kan rätt utnyttjat producera en betydande del av framtidens energibehov. Därför är det av största vikt att använda denna sektor och se den som en viktig resurs i miljöarbetet. har avsatt pengar för miljöbistånd. Så görs även och anslås . En hållbar utveckling förutsätter att de tre dimensionerna ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet ges utrymme och inte prioriteras bort av kortsiktiga ekonomiska intressen. Ekonomisk och social utveckling förutsätter hänsyn till miljön. Rent dricksvatten, sunda och säkra livsmedel är en förutsättning för alla människors hälsa. Varje människa har rätt att våga njuta av solen och att kunna äta den fisk som fångas. Därför måste miljöbistånd in som en viktig del i biståndsverksamheten. För att Sida ska klara av administrationen med biståndet där miljöbistånd ingår som en del behövs en kompetenshöjning inom Sida. vill även att allt bistånd ska undergå en klimatpåverkande analys. Svenskt utvecklingsbistånd ska inte leda till klimatförsämringar. Dumpning av miljöproblem i tredje världen måste kraftfullt motarbetas. Länder som kommit långt i sin utveckling måste själva ta ansvar för och hantera sina miljöproblem och miljöskadande verksamhet. 5.3.1Det måste löna sig att arbeta Att påverka arbetskraftsutbudets storlek i positiv riktning är en av politikens främsta utmaningar och presenterar åtgärder för detta. Gemensamt för dessa är ökat inflytande och ansvar för den enskilde. Makten hos den enskilde måste stärkas, för att möjliggöra nya flexiblare lösningar i arbetslivet. Skatte- och transfereringssystemen måste utformas så att de stimulerar till arbete. Felaktigheter i arbetsformer och tänkande i dagens system är graverande. Som exempel på detta kan noteras att antalet förtidspensionerade människor är fler än antalet egenföretagare. Regeringen vill permanenta försöket med friår och införa detta i hela landet . Detta trots att regeringen vet att friåret i huvudsak använts av dem som redan har en stark position på arbetsmarknaden. Vi behöver fler som arbetar, inte färre. Friår är inte lösningen, vad vi behöver är stabila arbetsmiljöer, ett bättre företagsklimat och fler människor i arbete. 5.3.2Alla människor är en resurs är övertygat om att alla människor har något att bidra med, även de som har varit borta från arbetsmarknaden . Ett förändrat synsätt måste till där människor ses som unika bärare av värdefulla kompetenser som kan bidra till ett vitalt och dynamiskt . Vi tror inte att människor som varit långtidsarbetslösa eller långtidssjuka inte har något kvar att ge i arbetslivet. vill underlätta för människor som av olika skäl varit utestängda från arbetsmarknaden att komma tillbaka i arbete. Arbete och företagsamhet är en förutsättning för välfärden eftersom resurserna som skapas av arbete finansierar välfärden. För att uppnå detta är det viktigt med insatser, som bidrar till att personer som drabbats av långtidsarbetslöshet eller varit långtidssjuka, kan komma i arbete och få rehabiliteringsinsatser. förs en politik där regeringen hellre låter långtidssjukskrivna förtidspensioneras än att ge dem rehabiliteringsinsatser eller möjlighet att byta arbete. Vad som behövs är mer arbetsinriktade insatser!De som är långvarigt sjuka måste erbjudas möjlighet till arbeten där kraven är mindre, t.ex. mindre intensiv arbetstakt. Människor med reducerad arbetskapacitet bör erbjudas lönebidrag i högre utsträckning . vill öka antalet lönebidragsplatser så att ytterligare 5 000 människor får möjligheten att komma ut i arbetslivet. Vi höjer även bidragsnivån som ligger mycket lågt. verkar för att stärka medborgarnas tillgänglighet till vården. Därför vill vi genomföra en nationell vårdgaranti. För att genomföra en nationell vårdgaranti behövs mer resurser i en engångsinsats. Detta för att minska befintliga vårdköer. Men det räcker inte med pengar. Minst lika viktigt är att skapa mekanismer som gör att den enskilde kan utkräva sin garanti. På så vis får landstingen starka drivkrafter att verkligen leva upp till garantin. Förslaget till nationell vårdgaranti utvecklas i en flerpartimotion som och övriga borgerliga partier står bakom. Finansiell samordning är en metod där olika myndigheter; arbetsförmedlingen, , m.fl. tillsammans fokuserar på individen. Medel reserverade för sjukförsäkringen ska omvandlas till aktiva åtgärder, i samarbete mellan , primär- och sjukvården, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst m fl. Erfarenheter från försöket med Finsam visar att dessa insatser ger mycket god utväxling i form av kortare sjukskrivningstider och kraftigt minskade kostnader. Ett mer tillåtande regelverk för finansiell samordning ökar möjligheterna till bättre diagnos och effektivare rehabilitering. kräver därför en ökad samordning av resurser och insatser där människan och inte systemet sätts i centrum. Detta kommer att leda till bättre resultat och minskade kostnader och är en förutsättning för vår stora satsning på en rehabiliteringsgaranti. 5.3.4Folkhälsa - mobilisera medborgaransvaret För människors hälsa är det egna beteendet och den personliga situationen minst lika viktig som de insatser som sjukvården kan erbjuda. Folkhälsoarbetet bör därför uppvärderas och hälso- och sjukvården organiseras så att den stöder människors egen omsorg om sin och sina närståendes hälsa. föreslår att utöver regeringens anslag satsas inom det folkhälsopolitiska området för åtgärder . Satsningen bör fortsätta även . Civilsamhällets organisationer har alltid utgjort ett oersättligt inslag i omsorgen om samhällets mest utsatta. I t.ex. arbetet med uteliggare eller missbrukare har och andra ideella organisationer en större förmåga till kontakt eftersom de hjälpbehövande ofta misstror myndigheter. Pensionärsorganisationernas väntjänst är ett annat exempel som visar hur frivilliga insatser kan bidra med en personlig värme som ibland är svår att tillhandahålla i den offentliga servicen. Det personliga solidaritetsarbetet är viktigt för att hålla allas vårt personliga ansvar och solidaritet levande. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att finna former som underlättar "rekryteringen" till frivilligorganisationer. anslår därför särskilda medel för att stimulera frivilligorganisationernas arbete med särskild inriktning mot rekrytering av nya volontärer. 5.3.6Asylsökande ska behandlas med medmänsklighet och respekt Dagens misslyckade asylpolitik har genererat fattigdomsfällor, passivisering och en klientifiering av asylsökande. Väntetiden på besked om uppehållstillstånd kan vara . Bristerna i systemet har medfört ett stort mänskligt lidande hos många av de asylsökande. Särskilt dåligt mår barnen. har en företeelse, unik för , etablerat sig inom svensk flyktinghantering - apatiska barn, barn som helt tappat livsgnistan. Även ensamkommande och "gömda" barn blir förlorare och utstötta i dagens asylpolitik. ser med djup oro på den utveckling som skett av asylhanteringen . Tolkning av lag och praxis har de facto hårdnat. kritiserar för att ha bristfälliga asylutredningar där människor med asylskäl nekas skydd. Kritik har också riktats mot att varken följer , tortyrkonventionen eller . Asylpolitiken måste förändras, misstroendeattityden gentemot de asylsökande måste försvinna, och den allt mer restriktiva praxisen av utlänningslagen måste brytas. Grunden för migrationspolitik är visionen om ett öppet samhälle där människor i högre utsträckning själva kan välja var de vill bo och skapa sin framtid. ska vara en välkomnande tillflykt för människor som tvingas fly sina länder på grund av politiskt förtryck eller andra hot mot liv och frihet. vill att asylmottagandet såväl som bemötandet ska präglas av värdighet, en välkomnande attityd och ett humant synsätt som visar insikt om varje människas värde och potential. 5.4.1Företagande är grunden för tillväxt Politik kan inte skapa tillväxt. I grunden är det människan och hennes drivkrafter som står bakom det vi benämner tillväxt, inte myndigheter eller näringslivsorganisationer. Politikens utformning och myndigheters praxis spelar dock en avgörande roll för om en människa väljer att satsa på en företagsidé. Vi menar att politikens uppdrag är att ge goda förutsättningar för entreprenörer såväl som investerare, och därmed också för företag att gå med vinst. Socialdemokraternas politiska ambition rymmer inte satsningar på företagande. Regeringens egenberömmelse över att vissa mål nås i EU:s tillväxtprogram, Lissabonstrategin, kommer på skam när man ser på statistiken för entreprenörskap, vilken för del är skamligt låg. En regions viktigaste resurs är människor och deras vilja att skapa och utveckla sin omgivning.