ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K428 · 2004-10-04 00:00:00 — Allmän motionsrätt under hela riksdagsåret uppdrar åt riksdagsstyrelsen att utreda och föreslåändring av riksdagsordningen i enlighet med vad som anförs i motionen. allmänna motionstid pågår, om inte annat bestämts, i praktiken från början efter det att budgetpropositionen lagts fram. väcks förutom parti- och kommittémotioner ett stort antal enskilda motioner undertecknade av en eller flera ledamöter. En riksdagsledamot kan i riksdagsarbetet fullgöra sitt uppdrag som förtroendevald genom att verka på en rad olika sätt: genom aktivt arbete i den egna riksdagsgruppen, eller i utskottsarbetet, genom interpellationer och frågor för skriftligt svar, genom deltagande i debatter och genom motioner. Samtliga dessa möjligheter att verka i riksdagsarbetet står, med undantag för den allmänna motionsrätten, öppna under hela riksdagsåret. Syftet med att begränsa den allmänna motionsrätten torde vara att begränsa antalet motioner som väcks under ett riksdagsår och därmed minska arbetsbelastningen på förtroendevalda och personal. Det är tveksamt om syftet uppnås. Däremot begränsas den enskilda ledamotens möjlighet att verka och ta politiska initiativ. Det är tveksamt om ledamöterna av högsta valda politiska församling skall begränsas i sitt arbete på detta sätt. Tvärtom är det i en modern representativ demokrati rimligt att alla de möjligheter en riksdagsledamot har att verka på i riksdagsarbetet står öppna för henne under hela riksdagsåret. Begränsningen av den allmänna motionstiden leder också till en orimlig arbetsbelastning för såväl ledamöter, utskottens tjänstemän, annan riksdagspersonal som partikansliernas personal. Under några korta veckor skall ledamöterna inte bara fokusera på att sammanställa de viktiga parti- och kommittémotioner som skall väckas som svar på regeringens budgetproposition. Egna motioner, som man upplever som angelägna, skall också lämnas in. Den korta motionstiden leder också till ett slags motionsstress som inte med självklarhet befrämjar motionernas kvalitet och som dessutom med stor sannolikhet leder till att det lämnas in fler motioner än vad som skulle vara fallet med allmän motionsrätt under hela riksdagsåret. Allmän motionsrätt skulle stärka den enskilde ledamotens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag och dessutom för såväl förtroendevalda som personal skapa en rimligare arbetsbelastning mer jämnt fördelad över året. arbetar kontinuerligt för att förändra och modernisera sina arbetsformer så att de anpassas till ett folkstyre som väl uppfyller de krav och förväntningar som dagens samhälle kräver och dagens väljare förväntar. Ett led i denna förändring kan införande av allmän motionsrätt under hela riksdagsåret vara. Riksdagsstyrelsen bör därför ges i uppdrag att genomföra ett försöksarbete med syfte att utreda om allmän motionstid under hela riksdagsåret leder till att den enskilde riksdagsledamoten på ett bättre sätt kan genomföra sitt förtroendeuppdrag, som högre effektivitet och en rimligare och mer jämn arbetsbelastning skapas för såväl folkvalda som anställda.
mot · GS02K430 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att bedriva en offensiv kommunpolitik från sida i syfte att stimulera kommundelningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda den kommunala skattebasen i syfte att göra kommunsektorn oberoende av statliga bidrag.1 1Yrkande 2 hänvisat till FiU. Kommunerna är den politiska nivå som medborgaren upplever som den mest demokratiska. Här finns närheten där invånarna känner igen sina politiker så att en fruktsam dialog kan föras. I större kommuner tonar ett legitimitetsproblem upp som skyndsamt bör åtgärdas. Det sker inte genom att göra dem större! Tendenser finns i dagens samhälle att om man slår ihop två svaga kommuner får man en stark. Det synsättet präglar även regeringens budgetproposition där regeringen, med stödpartier, aktivt har för avsikt att stödja en process där allt större kommuner skapas. Det är knappast i enlighet med målet om att "förbättra den offentliga sektorns möjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden" (dir. 2004:93, ). Har man det perspektivet har förmodligen den demokratiska aspekten utelämnats i begreppet "välfärdsåtaganden". Om en kommunsammanslagning skall ske måste kraven komma underifrån. Utifrån ett befolkningsperspektiv finns ett fortsatt stöd för små kommuner. Det synsättet finns uppenbarligen även i i övrigt då ingen trend finns att slå samman kommuner till större enheter. I stället bör inriktningen vara att stärka demokratin, stärka befolkningskontakten mellan väljare och valda och stärka det kommunala självstyret så att de förtroendevalda får ett reellt ansvar. En sådan inriktning kan skapa åtminstone 350 livskraftiga kommuner i . På så sätt ökas såväl den enskildes frihet som det lokala självstyret. En offensiv kommunpolitik från sida ger möjligheter till kommundelningar om det finns folkligt stöd för detta. Detta bör ges regeringen till känna. Den reella beslutskraften för de förtroendevalda i kommuner och landsting kräver en breddad ekonomisk skattebas som gör kommunerna oberoende av statliga bidrag med skattetillväxt på hela skattebasen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02K434 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening som vad i motionen anförs om att utreda inrättandet av en . var det föddes. /05 är det han fördes bort till fångenskap i . Om hans öde efter försvinnandet vet vi litet, om hans gärning före detta vet vi desto mer. insatser i i slutskede kom, genom hans beslut att rädda så många som möjligt undan SS och gaskamrarna i , att betyda skillnaden mellan liv och död för tiotusentals människor. insatser och personliga mod står i bjärt kontrast till den oförmåga som uppvisades av såväl stater som individer att före och under se och förhindra det folkmord som näst intill utplånade den europeiska judenheten och de europeiska romerna. Per har skrivit om att han "för tanken till några av människans viktigaste och kanske mest ovanliga egenskaper: den kompromisslösa medkänslan med andra, förmågan att urskilja ondska och det moraliska och fysiska modet". Det behöver ständigt påminnas om förintelsens tid och om vikten av att våga det goda och stå upp mot det onda. efter försvinnande väljs arvtagare till in i ett tyskt delstatsparlament. Främlingsfientliga partier står starka i många europeiska länder. Rapporter når oss om ökande antisemitism och romers utsatthet i Central- . 1983 förklarades i födelsedag som nationell helgdag. Motivet var att hålla minnet av gärning levande och tjänande som exempel för nya generationer. En skulle inte bara minna om hans gärning. Den skulle också inspirera oss att stå för ett samhälle som präglas av öppenhet, tolerans och mångfald och ta vårt moraliska ansvar för att motverka de krafter som försöker bryta ned detta samhälle. Den skulle påminna oss om att vi aldrig med hänvisning till vår egen betydelselöshet passivt kan vända oss bort från människors lidande och nöd. Varje människas försök att värna det goda bidrar till en bättre värld. En medverkar också till att ständigt påminna om ett av de mest mörka kapitlen i vår världsdels historia - ett kapitel som aldrig får glömmas. Regeringen bör utreda och återkomma till med förslag om att instifta en särskild och om hur den skall högtidlighållas.
mot · GS02K435 · 2004-10-05 00:00:00 — Kommunfullmäktigeminoriteters rätt att besluta om återremissmotiveringar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av kommunallagen avseende minoritetsåterremiss. finns i kommunallagen en bestämmelse om att ett ärende i kommunfullmäktige ska återremitteras om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna, det så kallade minoritetsskyddet. Vidare stadgas att återremissen ska motiveras (kommunallagen 5 kap. 36 §). I förarbetena till ändringen av kommunallagen 2002 understryks minoritetsintresset. I propositionen skrivs bland annat: "För att rätten att begära återremiss ska vara meningsfull måste det enligt regeringens mening vara möjligt för en minoritet att få till stånd ett sådant beslut." För att minoritetsintresset ska tillgodoses måste minoritetens motivering till återemiss följa med beslutet vid remitteringen. Lagens utformning innebär att den återremiss en minoritet får till stånd görs betydelselös genom att majoriteten, genom ett beslut med enkel majoritet, driver igenom en helt annan motivering till återremissen än den som minoriteten avsett. Denna "möjlighet" har vid ett flertal tillfällen utnyttjats av bland annat den politiska majoriteten i . Den som yrkar pååterremiss borde också ha möjlighet att påverka återremissens innehåll.
mot · GS02K436 · 2004-10-05 00:00:00 — Civil vigsel och begravning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta ordet borgerlig med civil i samband med vigsel och begravning. Ordet borgerlig har genom den språkliga utvecklingen fått flera betydelser. Enligt finns följande betydelser: I nordisk politik är borgerlig synonymt med icke-socialistiskt. I med avseende på , , Moderata samlingspartiet och deras föregångare. Andra betydelser är medelklass, medborgerlig avseende medborgarna i allmänhet ofta i motsats till kyrklig. Enligt har ordet civil följande betydelse; civil, som angår medborgare, medborgerlig och icke-militär. Traditionellt har begreppen borgerlig och civil likartad innebörd med undantag för att civil saknar partipolitisk koppling. har i det allmänna språkbruket borgerlig blivit alltmer intimt förknippat med en politisk inriktning. Därmed är det inte längre varken lämpligt eller funktionellt att använda motsatsparet; borgerlig-kyrklig. Därför bör ordet borgerlig ersättas med civil i samband med vigsel och begravning.
mot · GS02K438 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om neddragningar för tidningen . Tidningen , som har riksdagsförvaltningen som huvudman, är en på många håll en mycket uppskattad publikation. Den inte bara sammanfattar beslut i och tecknar ärendens bakgrund, den speglar också debatter och redogör för kommande förslag och rapporterar från offentliga utredningar. På ett enkelt sätt kan allmänheten få en inblick i det parlamentariska arbetet. Tidningen är också en omtyckt publikation av landets skolor, som använder den i sin samhällsutbildning. Den har både djup och bredd. I när man inom politiken gör allt för att öka intresset för politik och samhällsdebatt borde denna typ av publikation stödjas på alla sätt. Det är därför tragiskt att det planeras ekonomiska neddragningar för Riksdag & Departement. Särskilt uppseendeväckande är det att som man planerar dessa neddragningar beslutar man om ökade resurser till partiernas riksdagskanslier. Det är medel som planeras att inte användas till det som de är avsedda för. Det torde därför inte vara några problem att finansiera en bibehållen, eller varför inte en höjd, budget för Riksdag & Departement. Jag hemställer att inte genomför några neddragningar för Riksdag & Departement.
mot · GS02K443 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motionstiden för regeringens propositioner förlängs till åtminstone en månad. Enligt regeringsformen 1 kap. 4 §är uppgift att stifta lagar, besluta om budgeten och kontrollera den verkställande makten, dvs. För detta anslog skattebetalarna . Detta belopp skall täcka arvoden till 349 folkvalda och löner till 625 anställda tjänstemän och omkostnader för lokaler, resor etc. Att stifta lagar och besluta om budgeten är i första hand en fråga för de partier som utgör regeringsunderlaget, medan den kontrollerande funktionen primärt utövas av oppositionspartiernas företrädare i . Kontrollfunktionen är central för demokratins funktionssätt, men mera sällan massmedialt intressant. Det är kanske en förklaring till att det satsas för lite resurser på detta. I stället används , av partierna och de valda ombuden, mera som en plattform för att föra ut sin egen politik. granskning, frågor och interpellationer till statsråden är exempel på hur denna kontrollfunktion kan utövas. Men kontrollen utövas också genom en noggrann analys av de förslag som regeringen lägger fram för beslut i . Men för att denna de jure kontroll också skall kunna fungera som en de facto kontroll måste motionstiden på regeringens propositioner förlängas. Detta gäller särskilt sådana propositioner som inte föregåtts av parlamentariska utredningar eller som gäller EU-direktiv som skall implementeras i svensk lag. Den korta motionstiden - - innebär att de som skall kontrollera regeringen, dvs. ledamöter, får blott på sig att läsa propositionen, tänka igenom dess innehåll, bedöma de framlagda förslagen och formulera sin syn på dessa. Regeringen kan ha haft år och de bästa experterna till förfogande att utreda frågan och formulera förslagen. Riksdagsledamoten skall göra detta inte bara på utan även med, i bästa fall, bara en tjänsteman till sitt förfogande. reella möjligheter att kontrollera regeringen blir därmed begränsad och innehållet i motionerna, som sammanfattar de olika partiernas granskning, reduceras inte sällan till ytligt tyckande och politiska floskler. Risken för att så skall ske är särskilt stor om den framlagda propositionen innehåller förslag på komplicerade lagtekniska förändringar på specialområden. En förlängning av motionstiden till, låt säga, en månad ger riksdagsledamoten rimliga möjligheter att kontakta olika experter för att låta dem ge sin syn på den aktuella frågan och att utifrån dessa utlåtanden formulera sin (partiets) syn på regeringens förslag. Konstruktiv granskning även av detaljer är viktig, ty utformningen av dessa kan ha en enorm räckvidd. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör motionstiden på regeringens propositioner förlängas.
mot · GS02K445 · 2004-10-05 00:00:00 — Återinförande av ett svenskt ordensväsen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återinförande av ett svenskt ordensväsen. består det svenska officiella belöningssystemet av kungliga medaljer, regeringens medaljer samt av regeringen utdelade hederstitlar (professor, vissa militära och diplomatiska titlar). Kritiken mot normerna för utdelning av de kungliga ordnarna gjorde att uttalade att utdelningen borde upphöra. Den instans som fastställde utdelningsnormerna bör bära ansvaret för detta, det vill säga regeringen. Statsrådsberedningen kunde mycket väl ha utformat nya normer och kriterier för utdelningen av de officiella belöningarna. Medaljer delas fortfarande ut av konungen och regeringen. Medaljerna var emellertid från början avsedda som komplettering av ordnarna och täcker inte alls de områden som enligt internationell praxis bör omfattas av ett officiellt belöningssystem. De svenska ordnarna har ett mycket stort internationellt anseende på grund av sin ålder och sin dekorativa utformning, men får inte längre utdelas till andra svenskar än medlemmarna i den kungliga familjen. Så länge de har stormästare () och medlemmar existerar de dock som statliga institutioner. Utdelningen kan därför fortfarande återupptagas närhelst detta befinnes lämpligt. Kriterierna kan givetvis ändras. Gamla såväl som nya stater över hela världen har insett hur viktigt det är att kunna belöna sina förtjänta medborgare. De flesta länder är angelägna att tillämpa den hävdvunna internationella praxis som ett fullständigt officiellt belöningssystem med ordnar utgör. Detta sker, väl att märka, oberoende av vilket politiskt system som ifrågavarande land har. Ordnarna är ett för staten förmånligt, praktiskt och vedertaget medel att belöna tjänster, och betydelsen av detta får inte underskattas. Inte i något annat land i världen finns det planer på att avskaffa ordensväsendet. Ett ordensväsen, gärna reformerat i olika avseenden, har en funktion att fylla i dagens samhälle.
mot · GS02K447 · 2004-10-01 00:00:00 — Utvidgad rätt för kommuner att fördela de kommunala medlen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kommunallagen så att kommunerna får möjlighet att på ett friare sätt fördela de kommunala medlen i enlighet med vad i motionen anförs. har på initiativ av enskilda föräldrar framgångsrika namninsamlingar genomförts i ett flertal kommuner. Kravet har handlat om att få till stånd en folkomröstning i kommunen om att införa ett ekonomiskt alternativ för de föräldrar som själva vill sköta sin barnomsorg under småbarnsåren. I tre kommuner, , och , har folkomröstningar redan ägt rum. I röstade av invånarna ja, i och i . Sammantaget har någon form av initiativ i denna riktning tagits i ett sextiotal kommuner. Namninsamlingarna är ett utlopp för den frustration många föräldrar känner över att deras val av barnomsorg inte erkänns som bidragsberättigad av vare sig stat eller kommun. Utslaget i folkomröstningarna är ett mycket tydligt krav på större valfrihet för både enskilda och kommuner. Även kommunpolitiker uttrycker sin vilja att få större frihet att fördela kommunens pengar på ett friare sätt till småbarnsföräldrarna. Hos regeringen ligger ansökningar om detta från bland annat och . gjorde ett tydligt uttalande till regeringen om större valfrihet inom barnomsorgen. I uttalandet sägs bland annat att "valfrihet innebär också en möjlighet för dem som vill att i större utsträckning vara hemma med sina barn". Folkomröstningarna, namninsamlingarna, kommunpolitikernas uttalade önskemål och riksdagsmajoritetens tydliga beslut borde uppfordra regeringen till handling. Kommunerna måste få bestämma över sina egna medel Kommunerna är bakbundna av den nuvarande lagstiftningen som inte tillåter att en kommun utan stöd i lag eller författning lämnar understöd till enskilda personer. finns den så kallade likställighetsprincipen som gäller för all verksamhet. Den innebär att alla kommuninvånare skall behandlas likvärdigt. Dessa två bestämmelser kolliderar uppenbarligen med varandra. Den kommunala självstyrelsen har beskurits allt mer Vi anser att det är rimligt att kommunerna skall kunna fördela sina egna medel på ett rättvist sätt så att det kommer alla barnfamiljer till del, oavsett vilken typ av barnomsorg föräldrarna valt för sina barn. Därför kräver vi att det hinder som finns i kommunallagen undanröjs. Regeringens motivering för att avslå liknande förslag har varit att det skulle äventyra den generella välfärden. Vi är av motsatt uppfattning. Generell välfärd ska definitionsmässigt omfatta alla. Om föräldrar som själva vill får möjlighet att förlänga föräldraledigheten något eller med hjälp av kommunala medel ger det en vinst för alla. För de direkt berörda föräldrarna därför att deras val respekteras, för övriga barn och föräldrar därför att trycket på småbarnsavdelningarna minskar och barngrupperna därmed blir mindre.
mot · GS02K452 · 2004-10-01 00:00:00 — Incitament för myndigheter att välja ekologiskt odlad mat tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om incitament för myndigheter att välja ekologiskt odlad mat. har fattat beslut om att öka andelen ekologisk produktion i landet, och landets myndigheter bör leda den utvecklingen. Incitament är nödvändiga för myndigheter för att i första hand alltid kunna välja ekologiskt odlad mat när måltider och fika ska köpas in. För att nå ett långsiktigt hållbart samhälle med livskvalitet för medborgarna måste mängden gifter som är i omlopp i naturen minska. För att nå målet med giftfri miljö/mat/odling behövs ekonomiska styrmedel. Ge myndigheter och även i förlängningen företag möjlighet att göra avdrag för inköp av dokumenterat ekologiska och rättvisemärkta produkter. Ett ekologiskt hållbart samhälle innebär att främja människors hälsa, ta till vara de kulturhistoriska värdena, bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga samt att trygga en god hushållning med naturresurserna. Hälsa - Det är fastställt att ekologiskt odlad mat har högre näringsvärde och anses ha bättre smak. Folkhälsan förbättras om vi äter mer näringsrik mat. Mindre gifter - Arbetet med att minska mängden kemikalier fortgår och förstärks med . Tills det är vetenskapligt fastlagt att de bekämpningsmedel som används inom det konventionella jordbruket är ofarliga bör försiktighetsprincipen gälla. I ett fungerande kretslopp hör gifter inte hemma. De organismer som slås ut av bekämpningsmedel skulle annars ha haft en plats i näringskedjan. Resultatet blir att markerna utarmas i och med att livsmiljöer förstörs. Biologisk mångfald - Regeringen har föreslagit ett 16:e miljömål, biologisk mångfald. satsas på inrättande av nationalparker, naturreservat och andra typer av skyddad mark. För att få en livsmedelstillverkning som långsiktigt fungerar i odlingslandskapet krävs att utrymme ges för den flora och fauna som finns naturligt och utför de ekologiska tjänster vi har nytta av. har skrivit på konventionen om biologisk mångfald och har ett ansvar att leva upp till detta. I hela sex av de av beslutade 15 miljömålen finns det som delmål att vi ska jobba för att klara bevarandet av hotade arter. Etiskt, solidariskt, närmiljön - Det är en rättvise- och solidaritetsfråga att även människor i andra delar av världen får skäligt betalt för sitt arbete. Därför bör rättvisemärkta varor väljas. För att bevara öppna landskap och ge människor i glesbygd möjlighet att få sin utkomst bör småskalig kvalitetsproduktion premieras.
mot · GS02K453 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förbjuda innehav av s.k. piratkort som gör det möjligt att se betal-TV utan att betala. Lagen (2000:171) om förbud beträffande viss avkodningsutrustning omfattar bl.a. ljudradio- eller TV-sändningar som är riktade till allmänheten och är föremål för villkorad tillgång och tillhandahålls mot betalning. Enligt lagen är det förbjudet att yrkesmässigt eller annars i förvärvssyfte tillverka, importera, distribuera, sälja, hyra ut, inneha, installera, underhålla eller byta ut avkodningsutrustning i syfte att göra en tjänst som omfattas av lagen tillgänglig i tolkningsbar form utan tjänsteleverantörens godkännande. Men det är inte förbjudet att köpa eller inneha så kallade piratkort för att kunna se betal-TV utan att behöva betala. Det är inte förbjudet att själv tillverka, importera eller installera avkodningsutrustning. Men trots att handel med programmerade kodkort till dekodrar är förbjuden kan det ändå se ut så här på hemsidor på Internet: Många kommer och går men piratkort.nu består 1 995:- Smartcard som ger dig tillgång till Canal Digitals samtliga kanaler inklusive Kiosk, ca 44 kanaler samt ca 20 Kisokkanaler. Motsvarande abonnemang på dessa kanaler skulle kosta ca exklusive Kiosk där varje film kostar ca . Till detta skulle kortavgiften på ca /år tillkomma. Vårt Conaxkort har alltså betalat sig ! Kortet är inte tidsbegränsat och du betalar aldrig några månadsavgifter. Kortet fungerar på alla Canal digitals mottagare och övriga mottagare med conax CA-modul. OBS: Det är INTE olagligt att som privatperson köpa och inneha ett piratkort eller annan avkodningsutrustning! Enligt , en sammanslutning av betal-TV-bolag, finns det minst 150 000 falska piratkort och dekodrar bland de svenska hushållen, och det innebär att bolagens årliga förlust är mellan 0,5 till . Och konstnärer, författare, skådespelare, regissörer, musiker m fl går miste om ersättningar de har rätt till som upphovsmän. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att det enda rimliga är att också förbjuda innehav av piratkort i likhet med vad som finns i andra länder, t ex .