mot · GS02A356 · 2004-10-05 00:00:00 — Inom ramen för sysselsättningssamarbetet, den s.k. Lissabonstrategin, har regeringen år medverkat till antagande av rådsrekommendationer till som man sedan helt struntat i på hemmaplan. fick följande fem rekommendationer : Gynna tillväxten av små och medelstora företag, i synnerhet genom att lätta på de administrativa bördorna. Motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom att främja arbetsinriktade lösningar och förbättra arbetsvillkoren. Undanröja återstående arbetslöshetsfällor och motsvarande. Noga följa upp resultaten av insatserna för att integrera invandrare i arbetskraften. Minska antalet ungdomar som lämnar skolan och förbättra möjligheterna till utbildning för personer med kort utbildning och personer utanför arbetskraften; åtgärda problemen med begynnande flaskhalsar och bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan när det gäller arbetskraftens kompetens inom sektorer där kort eller medellång utbildning krävs. Dessa rekommendationer har under den socialdemokratiska regeringen haft i följd utan att åtgärda så att EU blir nöjd. För detta förtjänar regeringen stark kritik. har haft relativt blygsamma sänkningarna av inkomstskatterna och det har skett motvilligt och från, inte minst ur ett låginkomsttagarperspektiv, en mycket hög nivå. Viljan att se över arbetsrättens inverkan på möjligheterna för långtidsarbetslösa, invandrare och ungdomar att få arbete är begränsad, liksom öppenheten för att pröva samarbete med privata alternativ inom arbetsförmedlingsverksamheten. På Ekofinmötet i informerade rapportskrivaren sin syn på läget i halvtidsöversynen av Lissabonstrategin: "De demografiska utmaningarna - har underskattats. Stora skillnader finns inom EU. Mellan gamla och nya medlemsstater - men även mellan gamla medlemsstater. Lissabonmålen är de rätta, men det är inte möjligt att nå målen 2010. Det är dock hög tid för fokusering och fokus bör vara på tillväxt och sysselsättning. Konkurrensen är en nyckelfråga." nämnde fem nyckelord inför det fortsatta arbetet: Kunskapsbaserad ekonomi, inkl. FoU Genomförandet av den inre marknaden Hållbar utveckling - vi måste finna synergierna mellan tillväxt och miljö. Regeringarna måste visa mer fokus och ökad tydlighet, politisk vilja, starkt åtagande och ägarskap. Bättre genomförande är centralt och mer av Lissaboninriktning på EU-budgeten (om än ej högre totalnivå) är viktigt, enligt . Den arbetsform genom vilken medlemsstaternas politik samordnas mot gemensamma mål, exempelvis inom ramen för sysselsättningsstrategin, kom vid i att lanseras som "den öppna samordningsmetoden". Den öppna samordningsmetoden innehåller inga rättsligt bindande element, utan ska ses som ett komplement till lagstiftning på gemenskapsnivå inom områden där kompetensen ligger hos medlemsstaterna och inte på unionsnivå men där det finns ett behov av ökad politisk samordning inom unionen. De instrument som finns tillgängliga inom ramen för den öppna samordningsmetoden innefattar gemensamma mål, riktlinjer, övervakning och uppföljning med hjälp av indikatorer och rekommendationer. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte mer kraftfullt har tagit till sig denna kritik och sätter in konkreta och verkningsfulla åtgärder för att kunna komma åt problemen, i enlighet med . konstaterar att patiets kritik över regeringens förda arbetsmarknadspolitik överensstämmer med vad anför i sina rekommendationer. Det är uppenbart att den öppna samordningsmetoden kan bidra till att sätta politiskt fokus på angelägna samhällsproblem. Arbetsmetodiken bidrar till och underlättar utbyte av erfarenheter och goda exempel mellan medlemsstaterna. är det viktigt att den öppna samordningsmetoden inte tillåts urholka subsidiaritetsprincipen genom att föra över beslutsfattande i frågor som tillhör medlemsstaternas kompetens från dessa till unionen. 13.1Översyn av AMS/AMV Riktlinjerna för en ny myndighet och en ny effektiv arbetsmarknadspolitik redogörs för i kapitel 8. Innan den nya arbetsmarknadspolitiken är sjösatt fullt ut anser vi att AMS som central myndighet ska få en tydligare roll av stabskaraktär med möjlighet till ytterligare rationalisering. En besparing på skulle då vara möjlig . omsätter enorma summor och har en förvaltningsbudget på . har tydliga indikationer kommit som visar att det finns problem med styrning samt resultatuppföljning och kontroll av hur medel använts. Kritiken är utbredd inom AMV över hur stor den interna administrationen är. Många arbetsförmedlare uppskattar att åtminstone av deras arbetstid går åt till administration. Detta beror bland annat på mindre väl utformade interna styr- och uppföljningssystem, men också på det politiska systemets överdrivna önskan att detaljstyra och reglera den praktiska förmedlingsverksamheten. Färre antal program kan minska administrationen centralt i AMS och inom länsarbetsnämnderna, vilket skulle möjliggöra besparingar. Detta tydliggör att det är fältarbetet på arbetsförmedlingarna som ska prioriteras samt att de högre organens roll är att stödja de lägre nivåernas arbete. Länsarbetsnämnderna bör avvecklas som självständiga myndigheter för att minska intern administration och öka möjligheterna till samordning och tydlighet när det gäller beslut och ansvar. En regional samverkansnivå med det omgivande samhället ska givetvis bibehållas. AMS äger kursgården vid Sigtunafjärden utanför . Kursgården har gått med förlust . beräknas gården ha gått med underskott på sammanlagt . Ungefär hälften av gårdens beläggning härrör sig från AMS. Det innebär att AMS står för av kursgårds omsättning . Det är tveksamt om det är rimligt att en statlig myndighet ska äga en kursgård, som fungerar som vilken kursgård som helst. Med den stora volym av kurser som AMS har borde bättre priser kunna erhållas om kurser och konferenser upphandlas i konkurrens. AMS slipper då också ha ett ägaransvar för en kursgård som ska arbeta på en kommersiell marknad. anser att bör säljas, vilket bör ges regeringen till känna. I en särskild motion (2004/05:A358) presenteras syn på arbetslöshetsförsäkringen. För att arbetslöshetsförsäkringen ska bli en trygghet för alla föreslår vi att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs. Vi föreslår också att egenavgiften höjs till av kostnaderna, med , för att uppnå ett bättre samband mellan arbetslöshet och lönebildning. Det innebär minskade utgifter med för . I Ds 1999:58 Kontrakt för arbete - rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen betonas värdet av en strukturerad sökprocess. Arbetsgruppen som gjort utredningen menar att de krav som ställs på en arbetssökande måste bli tydligare och mer strukturerade än . Målet är att söktiderna förkortas och därmed också den totala omfattningen av antalet ersatta dagar. Om man lyckas förkorta den arbetslöses söktid skulle det minska utgifterna för arbetslöshetsersättningen med . stöder de förslag som lades fram i utredningen. Ett genomförande av utredningens förslag skulle minska kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår vidare att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, liksom när det gäller sjuk- och föräldraförsäkringen, i princip bör grunda sig på de inkomster man faktiskt haft och betalat avgifter på, inte på den inkomst man har när man blir arbetslös. I arbetslöshetsförsäkringen ska detta träda i kraft efter sex månaders arbetslöshet. Därmed uppstår en budgeteffekt för på , och full effekt 2006 med . Vi föreslår inga förändringar vad gäller golv och tak i arbetslöshetsförsäkringen. Inom ramen för utgiftsområde 22:2 säger vi också nej till den utökade formen av friår i hela landet, och minskar därmed kostnaderna med . Genom vår satsning på en bättre småföretagarpolitik, sänkt skatt för hushållstjänster och en reformering av hela arbetsmarknadspolitiken kan vi frigöra resurser från aktivitetsstödet och arbetsmarknadsutbildningen. Vår reform av arbetsmarknadspolitiken leder också till effektivare upphandling av arbetsmarknadsutbildning. Därmed kan anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med sammantaget och anslaget 22:3 Arbetsmarknadsutbildning med . 13.3Samhall och särskilda åtgärder för arbetshandikappade Det är nödvändigt att tillförsäkra arbetshandikappade möjligheten till ett fortsatt aktivt arbetsliv. när det är dystrare tider på arbetsmarknaden är det stor risk att det är de arbetshandikappade som slås ut först. Lönebidragen är ett effektivt instrument att slussa in arbetshandikappade på arbetsmarknaden. Men regeringen har haft en ryckig politik på området. Dålig kontroll av myndigheterna, panikbromsningar, satsningar som i praktiken blev minskningar, anställningsstopp på vissa håll och dessutom utredningar som ser över hela systemet. Osäkerheten är betydande om den långsiktiga inriktningen av regeringens politik. I förordningen för lönebidragsanställda bör på nytt införas en paragraf som innebär att om risk för uppsägning föreligger ska en sänkning av lönebidrag ej genomföras. Möjlighet till en ersättning på vid anställning i ideella organisationer ska gälla såväl vid nyanställningar som för dem som innehade anställning efter . får ett statsbidrag på för de merkostnader som bolaget har jämfört med andra företag, till exempel för den anpassade arbetstakten, att verksamheten finns i hela landet och anställningstryggheten för arbetshandikappade anställda. har kritik riktats mot att affärsmässigheten i bolaget dominerar för mycket och att rekryteringen från de prioriterade grupperna minskat. Även andelen övergångar från till ordinarie arbeten har minskat, trots den goda konjunktur som rått . , som startade , har genomgått stora förändringar . Affärsmässigheten och kundfokus har blivit bättre, som kostnaden per arbetshandikappad sjunkit. Problemet för ett företag som är balansen mellan det sociala uppdraget och att driva verksamheten så effektivt som möjligt. Ett illustrativt exempel på detta är satsningen på servicetjänster som slagit in på i allt högre grad. Kraven är ganska höga på att de som ska arbeta med dessa tjänster är kundorienterade, serviceinriktade och har god förmåga att hantera stress, många personliga kontakter och besitter stor flexibilitet, krav som många arbetshandikappade inte förmår leva upp till. Frågan är om inte volym bör minska något och en ökad tonvikt läggas på lönebidraget som instrument för att hjälpa de arbetshandikappade. sociala uppdrag måste komma mer i fokus utan att statens kostnader för den skull skenar i väg. Mycket talar också för att roll i arbetsmarknadspolitiken bör tonas ned i förhållande till andra instrument. lämnade också en utredare sitt betänkande (Inte bara , SOU 2003:56). Vi föreslår inga förändringar av anslagen för eller lönebidragen i avvaktan på regeringens förslag med anledning av Samhallutredning och den utredning (Arbetskraft, SOU 2003:95) som studerade de arbetshandikappades situation på arbetsmarknaden mer övergripande. vidtog den socialdemokratiska regeringen ett nytt tricksande med budgeten och utgiftstaken. Anslaget för OSA, offentligt skyddat arbete, ändrades från ett kontantbidrag till en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. Därmed sänks utgifterna med , och regeringen klarar utgiftstaken lättare, trots att statens saldo inte påverkas och ytterligare ett flagrant brott mot hela idén med utgiftstaken. Om utgiftstaken hotar spricka är det väl dags att omvandla lönebidragen från ett bidrag till en skattekreditering? Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen är en ny myndighet som byggts upp och som tagit över AMS nuvarande tillsynsansvar i förhållande till arbetslöshetskassorna. AMS kostnader för denna verksamhet uppgick till medan den nya myndigheten får ett anslag på . anser att en ny myndighet i mindre skala med lägre lokalkostnader (jämfört med centrala ) bör kunna sköta sin verksamhet med något lägre kostnader. Vi yrkar därför på en besparing jämfört med regeringen på för . har myndigheten fått kraftigt ökade anslag, vilket bland annat tagit sig uttryck i att alla medel inte kunnat förbrukas. I årets budgetproposition föreslås ytterligare vissa påslag. Med tanke på de ökade anslagen och den rationaliseringspotential som bör finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna bedömer vi att en besparing på är möjlig. vill också införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring i linje med utredning Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78), vilket avlastar en del arbetsuppgifter som det fått. Vi anser att tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från de fyra nuvarande offentliga sektorerna (landstingens hälso- och sjukvård, kommunens socialtjänst, statens arbetsförmedling och försäkringskassa) till en offentlig huvudaktör som har motsvarande ansvar men olika mål och medel. Arbetsgivaren har en central betydelse för att se till att arbetet utformas så att det i sig har en hälsofrämjande och förebyggande effekt. Även individen äger självfallet ett ansvar att skapa en så hälsosam arbetsplats som möjligt. Denna nya och samordnade rehabiliteringsförsäkring ska gälla från . satsar på rehabilitering och en ökad hälsa i arbetslivet. anser att denna satsning kan leda till stora vinster för den offentliga sektorn. En viktig uppgift som bör prioritera är utbildning och stöd till regionala arbetsmiljöskyddsombud som arbetar uppsökande på de mindre företagen. Under 1999-2000 ökade () antalet anställda och expanderade verksamheten både regionalt och centralt. Allvarliga brister i styrningen har konstaterats. I samband med den översyn som skett av institutets verksamhet har en rad forskningsuppgifter flyttat ut till högskolor och universitet. av institutets verksamhet finansieras av egna medel, medan resterande verksamhet finansieras med EU-medel och andra finansiärer. Det krävs enligt vårt förmenande en rejäl översyn av och dess relationer med andra myndigheter. En sådan översyn bör ske grundligt och förutsättningslöst. Mycket talar för att ALI:s forskningsresurser kommer till effektivare användning om de används till att finansiera forskning på universitet, högskolor och andra organ. Den informationsspridning och utbildningsverksamhet som sysslar med bör kunna skötas av . Mer av den utbildnings- och informationsverksamhet som sker kan avgiftsfinansieras och ökad extern finansiering bör eftersträvas. En process i denna riktning bör inledas. bör dessutom kunna genomföra en del rationaliseringar och fokusera sin verksamhet, bland annat minska en del av sin bidragsgivning och ambitioner på en del områden. Vi anser att den arbetslivsinriktade forskningen på arbetsorganisationsområdet bör prioriteras. Vi vill också poängtera vikten av att forskningen inom arbetslivsområdet verkligen kommer de som berörs till del. Sammantaget bedömer vi att anslaget till kan minska med för . bör kunna avvecklas och de informations-, utbildnings- och forskningsuppgifter som finns ses över och fördelas till , universitet, högskolor och andra aktörer, som rationaliseringsvinster kan uppnås. 13.7Särskilda utbildningsinsatser med mera Bidrag till regionala skyddsombud, informationsinsatser samt standardiseringsverksamhet har förts över från detta anslag till , likaså har förvaltningskostnaderna förts över till . Kvar är som ska dela ut i bidrag till fackliga förtroendemäns arbetsmiljöutbildningar samt viss EU-bevakning. Eftersom stödet till de regionala skyddsombuden, som främst arbetar gentemot de mindre företagen, numera finns på anslag är det tveksamt om statliga bidrag i all evighet ska gå till utbildning av övriga fackliga förtroendevalda. De fackliga organisationerna bör klara sådan utbildning själva, eller i samarbete med arbetsgivarna. Därför kan anslaget avskaffas . deltog aktivt i processen att lotsa den nya diskrimineringslagstiftningen på arbetslivets område genom . I och med den nya lagstiftningen inrättades också Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). I budgetpropositionen tillfördes HomO extra , ett anslag som ligger kvar . (2004) tillfördes ytterligare netto. Utifrån det redovisade antalet ärenden ser vi ingen anledning att öka resurserna på det sätt som regeringen gjort, och yrkar därför på ett anslag på lägre än regeringen . 13.9Delegation för stöd till jämställdhetsintegrering Under denna rubrik i regeringens budgetproposition döljer sig en engångssatsning på jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen. anser att satsningar på jämställdhet ska finansieras av respektive förvaltning, på samma sätt som alla företag i själva får finansiera sitt jämställdhetsarbete. yrkar därför under detta anslag på en besparing med . Uppgifterna i detta avsnitt kommer från och .