ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N339 · 2004-10-04 00:00:00 — Positiv särbehandling av småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett bättre klimat för småföretag och småföretagare. behöver ett näringslivsklimat för företagare. De mindre företagen utgör grunden och tillväxtbasen för svenskt näringsliv. Utvecklingen av nya idéer och produkter börjar som ett småföretag. Regler och lagar som rör näringslivet är ofta anpassade till de stora företagen. När utredningar tillsätts, när tillväxtsamtal skall föras och lagförslag remissbehandlas blir det enklare att nå de stora företagen och deras företrädare. Resultatet har blivit att många regelverk har relativt sett blivit mer betungande och kostsamma för de mindre företagen. Efter årtionden av alltmer komplicerade regelverk som lagts i lager på lager skulle förenklingar utformas i det s k Simplexarbetet. Regeringens intresse har emellertid varit alltför sporadiskt och förstrött för att ge några väsentliga resultat. Tvärtom tillkommer nya regler. För varje ny regel eller lag fordras också kontroll. Stora företag går relativt lätt att identifiera och kontrollera, något som blir besvärligare när det gäller de mindre företagen. utfärdas nya kontrollregler som riktas speciellt mot de mindre företagen. Ett exempel är den grupp under med AMS, , fack, arbetsgivarorganisationer med flera som skall följa arbetsmarknad och näringsliv med anledning av att arbetskraftens fria rörlighet nu också gäller i EUs nya medlemsstater. Uppdraget innebär ett nära nog obegränsat mandat för kontroll, uppgiftsinsamling och samkörning av register. Ett sådant uppdrag löper stor risk att både försämra företagsklimatet och förstärka företagsfientliga attityder. När begreppet fåmansföretag används i regelverken är det fråga om negativ diskriminering med fler regler och tyngre skatter. Att utveckla idéer i småföretag kostar mer än i storföretag. Att uppmuntra småföretag måste också innebära att uppmuntra småföretagare. Regler i personbeskattning och socialförsäkring har utformats med sikte på anställda med månadslön. Det har varit mycket enklare att utforma reglerna för personer med permanenta och standardiserade anställningskontrakt och fast lön än för småföretagare med mycket olika och osäkra förhållanden. Rädsla för att småföretagaren skulle kunna tillskansa sig fördelar i jämförelse med anställda har fått styra reglerna och mycket litet utrymme har ägnats åt hur småföretagarens osäkra tillvaro och chansningar skulle kunna belönas och uppmuntras. Småföretagaren har hamnat i kläm i standardiserade regler som avpassats till större företag och anställda. Det behövs en rejäl omvändning. Regelverket måste utformas på ett sätt som vänder negativ särbehandling av småföretag och småföretagare till positiv med ett tillåtande företagarklimat som ger utrymme för att skapa, våga ta risker och vilja växa.
mot · GS02N344 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts för att belysa möjligheten att inrätta ett för socialt företagande. Arbetsmarknadspolitiken är ett prioriterat politikområde. Det är viktigt att skattemedlen används på ett effektivt sätt och anpassas till de behov som samhället och de enskilda människorna har. Nya metoder måste kontinuerligt prövas. I andra länder i är social firms ett känt begrepp. Inom Europeiska socialfondens program i finns många projekt om socialt företagande. För att dessa projekt ska bli framgångsrika och sedan implementeras inom arbetsmarknadspolitiken, måste dessa goda och kreativa initiativ ha en mottagare som förstår, har kunskap och som kan se potentialen med socialt företagande. Såär det sällan. märker vi ett stigande intresse runt sociala arbetskooperativ och andra former av socialt företagande från kommuner, , , , försäkringskassorna, intresseorganisationer, m fl. Det finns anledning att tro att det sociala företagandet kan komma att fylla en viktig funktion på svensk arbetsmarknad, åtminstone om vi menar allvar med att vi vill få ned de höga sjukskrivningstalen, lyckas bättre med integreringen på arbetsmarknaden och att fler människor i arbetsför ålder kommer i arbete. Socialt företagande är ett förhållandevis nytt och spännande verksamhetsfält som inte har uppmärksammats annat än vad det gäller intressanta lyckade exempel. Vi behöver följa den forskning som finns i samt delta i en dialog mellan och andra länder. Det behövs utveckling av kvalitativa metoder för arbetet och vi behöver följa och utveckla det spännande arbete som pågår om t ex sociala bokslut. Vi menar att det nu är rätt läge att uppmärksamma det sociala företagandets roll och funktion i det svenska samhället. Det behövs kartläggning, jämförande studier med andra länder och belysning av framtida åtgärder för att utvecklingen ska bli så framgångsrik som möjlig till gagn för både människors välfärd och livskvalitet och samhällsekonomisk effektivitet och tillväxt. Om dessutom det kommer att uppstå behov av alternativ till verksamhet, är behovet ännu mer accentuerat. Därför finner vi det angeläget att det inrättas ett runt socialt företagande i . I finns , i inom i och i finns inom för att nämna ett par exempel på institutioner som bland annat arbetar med sådana frågor. I skulle lämplig för socialt företagande kunna vara i och/eller inom . Båda dessa institutioner arbetar med närliggande frågor, men har inte något konkret uppdrag om att följa socialt företagande i .
mot · GS02N351 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen tillsätter en sektorsövergripande utredning för att visa hur den sociala ekonomin kan vara en tillgång för tillväxt och välfärd. Social ekonomi är ett begrepp som är välkänt för vissa och okänt för andra. Det började användas i i samband med vårt EU-inträde eftersom sociala ekonomilösningar är välkänt och ofta prioriterat i EU-sammanhang. Den officiella svenska beskrivningen av social ekonomi är: Med social ekonomi avses organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organiserade fristående från den offentliga sektorn. Dessa sociala och ekonomiska verksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelser och liknande sammanslutningar. Verksamheter inom den sociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft (Social ekonomi - en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? I en forskningsrapport från författad av och visas att den sociala ekonomin utgör endast av den totala ekonomin i i förhållande till det privata näringslivet och den offentliga sektorn. Det intressanta är dock att den sociala ekonomin växer om man beräknar efter antalet sysselsatta, men både det privata näringslivet och den offentliga sektorn minskar vad gäller antalet sysselsatta i . Social ekonomi kan innebära ett aktivt instrument för att fler människor ska komma i arbete och att färre ska komma att stå utanför i ett bidragsberoende, och är därmed en viktig faktor för tillväxt. fick regeringens uppdrag att ihop med ett antal andra departement göra en kartläggning av den sociala ekonomin och dess förutsättningar i . Det resulterade i en ambitiös rapport med ett antal konkreta förslag, se "Social ekonomi - en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt?" (1999). Social ekonomi-lösningar kan ha många förtecken. De kan innebära ett demokratiskt och utvecklande alternativ till traditionellt företagande eller ses som en personalbefrämjande metod för offentligt anställda vilket är högaktuellt med tanke på de höga talen för långtidssjukskrivna. Social ekonomi är också ett utmärkt instrument för brukarinflytande och brukarstyre. I har ofta social ekonomi-lösningar tillgripits då alla andra lösningar har misslyckats, t.ex. för att rädda affären i glesbygden genom att byborna själva tar över driften i ett kooperativ. Eller för att skapa meningsfulla arbeten för och med funktionshindrade, som annars aldrig skulle få den chansen. Eller för att skapa äldreboenden nära de gamlas egna behov. Listan kan göras lång. vill vi betona den kvalitativa aspekten med den sociala ekonomin där företagande utvecklas utifrån människors behov och där vinsten inte står i fokus. Vi står för nya utmaningar, inte minst på lokal och nivå. Därför bör det göras en ny kartläggning av hur den sociala ekonomin kan bidra till tillväxt och välfärd utifrån människors behov - som alternativ till både privat och offentligt driven verksamhet.
mot · GS02N352 · 2004-10-04 00:00:00 — Nationell handlingsplan för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av socialt företagande. De sociala företagen, dvs företag inom social ekonomi vars målsättning är att skapa arbete och där vinstmålet är underordnat har visat sig framgångsrika när det gäller att integrera grupper som annars har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. finns det ca 150 sociala företag i . Företagen har vuxit fram oberoende av varandra och bygger på engagemang och demokratisk organisering, ofta med starka inslag av eldsjälar. Flertalet goda exempel i har vuxit fram genom lokala initiativ och ofta i breda partnerskap. Men avsaknaden av en sammanhållen strategi för utvecklingen och framväxten av de sociala företagen samt bristen på kunskap hämmar utvecklingen av det sociala entreprenörskapet. Det kan liknas vid att "hjulet måste uppfinnas på nytt". Området berör flera politikområden och kräver en helhetssyn och en sammanhållen struktur för att underlätta etablerandet av sociala företag och därmed bidra till ökad tillväxt. För att förbättra möjligheterna att på lokal och regional nivå utveckla fler sociala företag och därmed öka antalet arbetstillfällen behövs en nationell handlingsplan. i (s)
mot · GS02N353 · 2004-10-04 00:00:00 — Främjande av sociala företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om främjande av sociala företag. har varit ett komplement till de åtgärder som syftar till att skapa arbete till personer som på grund av olika arbetshinder står utanför arbetsmarknaden. De sociala företagen, dvs företag inom social ekonomi vars huvudmål är att skapa arbete där vinstmålet är underordnat och som bygger på eget engagemang och demokratisk organisering, har visat sig framgångsrika i att integrera de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Det finns en lång tradition av sociala arbetskooperativ och andra sociala företag i . I ökar de i antal och har cirka 30 nya företag etablerats. Totalt finns ca 150 sociala företag i . Ett omfattande utvecklingsarbete sker inom Equal och andra EU-program med breda partnerskap. baseras på företagsmässiga grunder där syftet är att skapa arbete åt personer som står utanför arbetsmarknaden. som företeelse har en stor utvecklingspotential och binder samman entreprenörskap och individers behov av arbete och delaktighet. Detta ligger helt i linje med de statliga utredningar som framhåller sociala företag i form av sociala arbetskooperativ som ett komplement till . Nya erfarenheter och metoder vad avser socialt företagande kommer också fram genom det nationella tematiska arbete som pågår inom Equal. För att kunna använda sig av de sociala företagens möjligheter krävs att de erfarenheter som finns kring sociala företag bättre integreras och tas till vara inom ramen för de resurser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För att detta ska kunna ske krävs både förändrade attityder och ett regelverk som är tillräckligt smidigt för att främja både framkomsten av dessa företag och deras utveckling. Det finns en stor potential för nyetableringar om förutsättningar ges. Det sociala företagandet är dock fortfarande alltför okänt men intresset växer både från offentliga aktörer och privat näringsliv med ökad kunskap.
mot · GS02N355 · 2004-10-04 00:00:00 — Energiförsörjning och jobb i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en energipolitik som ger basindustrin i rimliga villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för cement- och betongindustrin i . Vår svenska välfärd bygger på att våra företag går bra, att man investerar och skapar sysselsättning i . För att detta ska ske krävs ett gott näringsklimat som kan ge tillväxt. Vilka energipriser som vår industri ska betala är en viktig faktor i en alltmer konkurrensutsatt värld. Om vi bara tittar på några energiintensiva industrier i som Skanraff i , industrierna i och så förstår man betydelsen av elpriserna för deras produktion och konkurrenskraft. Mot denna bakgrund är det synnerligen oroande att vi inte har en långsiktig energipolitik som ger incitament för investeringar i ny elproduktion. är det än mer oroväckande att det finns en majoritet i riksdag för att avveckla väl fungerande befintlig produktion, jag avser här kärnkraften. Innan vi fått fram alternativ är inte detta en rimlig politik. Den hotar dessutom direkt sysselsättning och välfärd, inte minst i . En speciell bransch är också särskilt viktig utifrån energiaspekter. Det handlar om cement- och betongindustrin som i som helhet sysselsätter nära 1.000 personer. I finns en rad företag som har anknytning till denna bransch. , och är exempel på orter med sådan verksamhet. För dessa är det viktigt att också fortsättningsvis kan producera cement och betong. Cement- och betongindustrin behöver, som alla företag, stabila spelregler. Det gäller energitillgång och pris men också att man har konkurrensvillkor som gör att man inte blir missgynnade gentemot andra branscher.
mot · GS02N356 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om utveckling av träförädlingsnäringen i enlighet med vad som anförs i motionen. Trä bidrar till att minska klimatförändringarna. Användning av träprodukter från uthålligt skötta skogar bidrar till att minska koldioxidutsläppen. Träprodukter är en kolsänka under hela sin livstid och har ett negativt nettoutsläpp av koldioxid. Träprodukters livscykel är mycket gynnsam, eftersom kolet binds i trämaterialet även i de trä- och pappersprodukter som kommer från träd. Skogsnäringen har en lång tradition i vårt land och utgör en av våra största basnäringar. Träförädling i olika former har också anor och är en viktig exportgren. Dessvärre har utvecklingen efterhand gjort att träförädlingen inom möbel- och byggbranschen i har minskat. I stället för att ta till vara möjligheterna att själva utveckla den svenska träförädlingsindustrin exporterar vi råvaror till andra länder. Efter förädling i andra länder importeras dessa produkter åter till för försäljning. Vi exporterar alltså många arbetstillfällen till andra länder, t.ex. , som har en utvecklad möbeltillverkning med svensk träråvara som bas. Denna trend måste brytas och vårt land måste bättre ta till vara egna möjligheter till en utveckling av svensk träindustri. En annan outnyttjad marknad är att använda och utveckla trämaterial i byggandet. Regeringen tillsatte en förhandlare med uppdrag att ta fram en strategi för att främja en ökad användning av trä och träprodukter. Uppdraget gick till dåvarande ställföreträdande generaldirektören i . Till uppdraget knöts också jägmästare som förhandlarsekreterare. överlämnade dessa en rapport till regeringen under namnet "Mer trä i byggandet", Ds 2004:1. I rapporten läggs en rad förslag och strategier för att öka den inhemska träanvändningen. I rapporten föreslås bland annat ökad baskunskap hos konstruktörer, arkitekter, tekniker, byggherrar och entreprenörer, ökat forskningsstöd till och Formas, användning av trähusets miljöfördelar i ett livscykelperspektiv och trähussatsning på exportmarknaden. Rapporten föreslår också utbildningssatsningar på högskolorna och ett forsknings- och utvecklingsprogram för modernt träbyggande. har länge framfört att förutsättningar för att starta och driva företag måste förbättras. Vi har presenterat en lång rad förslag inom flera områden. Enligt vår uppfattning räcker det inte med att enbart lägga fram förslag på något område utan att skapa gynnsamma förutsättningar för verksamheten. Detsamma gäller vid utveckling av träförädlingsindustrin. Detta bör regeringen göras uppmärksam på.
mot · GS02N359 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till regionala kreditgarantiföreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till statlig borgen för småföretag på landsbygden. består i stor utsträckning av landsbygdsområden och mindre bruksorter tillhörande de små och medelstora kommunerna. I dessa miljöer finns en stor del av landets små företag vars utvecklings- och tillväxtmöjligheter måste tas tillvara för att trygga sysselsättning och utveckling. Därför krävs konstruktiva förslag som skulle kunna bidra till de små företagens och de små kommunernas utveckling. Två konkreta förslag är: Ett starkt stöd behövs till de regionala kreditgarantiföreningar som etablerats i flera län och som bidrar till att öka småföretagens möjligheter att finansiera sin expansion och framtida utveckling. En möjlighet till någon typ av statlig borgen behövs för lån till småföretag på landsbygden i regioner där kreditgarantiföreningar inte finns och där de privata kreditgivarna säger upp lån till företag eller kraftigt höjer låneräntan utan att företagen ifråga vare sig misskött sina betalningar eller är på väg mot någon form av likvidation eller konkurs.
mot · GS02N360 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera satsningen på små vattenkraftverk. Att utnyttja det strömmande vattnets lägesförändring är en urgammal och beprövad metod för energiproduktion. I har vi haft en tradition av småskaligt vattenkraftsutnyttjande. Många av dessa kraftverk lades ned främst på grund av lönsamhetsskäl, då befintlig småskalig teknik inte kunde konkurrera mot storskaliga kraftverk. Efter nedläggningar förfaller gamla dammar och kan i vissa fall vara ett rent hot mot naturvärden. I finns över 2000 nedlagda små vattenkraftverk. Många av dessa kraftverk finns i glesbygdsområden. Genom att rusta upp dem och dessutom bygga en del miljöanpassade nya anläggningar kan det årliga bidraget från denna typ av småskalig vattenkraft öka från till . Det kända uttrycket "många bäckar små" får ett kraftfullt innehåll. har ett mycket stort behov av förnybar energi. Avregleringen av elmarknaden, energiskattesystemet och minskande produktion i gör att vi importerar stora mängder fossilbaserad elenergi. Denna elkraft bygger till stor del på stenkol från och . På köpet får vi giftig rök som bl.a. bidrar till växthuseffekten. Målsättningen för energiproduktionen är därför att biobränslen och effektiv användning av vattenkraft ska vara de bärande delarna i energisystemet, med vindkraft och solenergisystem som komplettering. Energiproduktionen ska så långt möjligt ske i decentraliserade småskaliga system. Energibeskattningen och andra styrformer måste stimulera de samhällsekonomiskt och miljömässigt bästa energiformerna. Inom EU har samma bedömning gjorts. på energiområdet anger att andelen förnybar energi ska öka från . Varje bidrag av alternativ energiutvinning minskar den miljöbelastande energiutvinningen. har tagit ställning för att alternativ energi ska tas fram och anvisat stimulansåtgärder för biobränslebaserad energiframställning. I 2 kap. har vi lagstiftare bestämt att "i första hand skall förnyelsebara energikällor användas". Den småskaliga energiverksamheten bidrar också till att skapa arbetstillfällen i dessa regioner som ofta är hårt drabbade av utflyttning. Småskalig energiproduktion har fördelen att få produktionen i flera fall närmare konsumenten, och på så vis minska nätförlusten. Småskalig energiproduktion kan också ha fördelar från beredskapssynpunkt. Det ger inga utsläpp av vare sig försurande ämnen eller växthusgaser. Med modern teknik kan även små vattenkraftverk miljöanpassas och bl.a. helt undvika s.k. korttidsreglering. Svårigheten med småskaliga förnybara energikällor är att kunna få kostnadseffektivitet. De ovan anförda argumenten understryker ändå att det är viktigt att regeringen på olika sätt stimulerar denna verksamhet. Jag anser exempelvis att investeringsbidrag för uppförande, upprustning eller effekthöjning av småskaliga vattenkraftverk bör öka.
mot · GS02N361 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för en levande landsbygd. Landsbygden har stor betydelse för utveckling och tillväxt. Ett livskraftigt jordbruk, aktivt skogsbruk och fungerande småföretag är viktiga verksamheter för att landsbygden ska fortleva. Utvecklingen på landsbygden har varit ogynnsam. Många politiska beslut har gått emot landsbygden. Höjda bensin-, diesel- och energiskatter har gjort det svårare för människor ute på landsbygden att leva. Kallt klimat och långa reseavstånd gör att en familj på landsbygden i inland har svårt att klara sig ekonomiskt. Många känner sig tvingade att flytta - servicen försvinner, skolor läggs ner, posten och kassatjänsten dras in, matvaruaffärerna upphör. har lämnat förslag på ett grundservicepaket som skall sätta stopp för serviceindragningar på lands- och glesbygden. Förslaget innebär att posten/kassaservicetjänsten och lanthandeln ska ta ansvar för en typ av grundservicepaket. har flera projekt bekostade av EU-medel drivits i syfte att hitta vägar för att rädda landsbygden. Modeller med samordnad service prövas. Modellen med medborgarkontor där stora delar av den samhälleliga och privata servicen samlas har prövats och visat sig vara lyckosamma. Post och lantbrevbärare utgör en viktig social kontakt för äldre men är också en omistlig hjälp för småföretagarna. Det finns också behov av att hitta vägar till upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Nuvarande upphandlingsförordningar gynnar mer storskalighet och tar mindre hänsyn till miljön. har tidigare lanserat förslaget om bildandet av lokala nav. Idén om lokala nav innebär en samordning av gemensamma krafter och tillgångar, för att med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna garantera en grundservicenivå inom rimligt avstånd. Upprättandet av lokala nav bör ske i nära samarbete mellan lokalbefolkning, bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse. Lokala nav kan utgöra en förutsättning för en levande landsbygd. Enligt vår mening bör tanken med lokala nav utvecklas och regeringen verka för att lokala nav bildas och utvecklas.