ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ju360 · 2004-09-30 00:00:00 — Medling istället för domstolsförfarande tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medling skall vara ett fullgott och självständigt alternativ i den ordinarie rättsprocessen. fick vi en lag om medling i (lag 2002:445 om medling med anledning av brott). Medling innebär att gärningsman och brottsoffer möts tillsammans med en opartisk tredje person för att samtala om brottet och dess inverkan. Brotten ska vara polisanmälda och erkända. Deltagande i medling är frivilligt. Medlaren ska främja en överenskommelse som gottgör offret. Det handlar oftast om ursäkt, ekonomisk kompensation, att brottslingen ska arbeta för offret eller för samhället eller delta i rehabilitering. I inriktas medling framförallt på unga brottslingar och ersätter inte domstolsprocessen utan är ett komplement till densamma. Medlingens ställning i den rättsliga processen eller medlingsverksamhetens organisering klargörs inte i lagen. Medling är främst kommunernas ansvar. Staten delar ut pengar till medlingsprojekt. Intresset har därmed varierat mycket och metoden är i sin linda . I många andra länder ersätter medlingen den ordinarie rättsprocessen. Framförallt gäller detta vid egendomsbrott, men medlingär också ett alternativ vid misshandelsbrott i flera länder. Medling förekommer också vid allvarligare brott i några länder, men då som ett komplement till rättsprocessen. Några av de länder som använder sig av medling på rikstäckande nivåär , , , , och . Erfarenheterna är goda. Många gärningsmän kommer till insikt om den skada de åsamkat, inte bara brottsoffret utan också dennes nätverk. Brottsoffret får möjlighet att ställa sina frågor och erhålla en gottgörelse. Då man i svensk lag valt att enbart betrakta medling som ett komplement till domstolsprocessen, samt göra den frivillig, kommer medling med stor sannolikhet att få begränsad spridning och användning. Allt talar för att det vid ringa brott begångna av unga människor är den metod som kan ge mest positiva återverkningar för att förhindra fortsatt brottslighet hos en ung människa. Medling bör därför betraktas som en alternativ rättsprocess i de fall man ser det som rimligt. Skulle den överenskommelse som medlingen resulterat i inte hållas, träder den vanliga rättsprocessen in.
mot · GS02Ju361 · 2004-09-30 00:00:00 — Målsägande och vittnesskydd vid domstolsprocesser tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhindra att målsägandes och vittnens adressuppgifter utlämnas i samband med domstolsförfarande. I många fall är en målsägande i ett brottmål i behov av att hans eller hennes adress hålls hemlig för den tilltalade. Detta gäller inte minst vid kvinnomisshandel. Om någon utsatts för våld, hot om våld, förföljelse eller andra trakasserier kan personen lämna in en ansökan till skattekontoret om skyddad adress. En sekretessmarkering förs då in i folkbokföringsdatabasen. Markeringen innebär att folkbokföringsmyndigheten särskilt måste uppmärksamma sekretessfrågan när adressuppgiften begärs utlämnad. Tyvärr är personer med skyddad adress aldrig garanterade att de som hotar och förföljer dem inte får ut adressuppgifterna när målet tas upp i domstol. Den tilltalade kan få ta del av uppgifterna genom att han eller hon helt enkelt begär det. Den möjlighet som finns för målsäganden och vittnen som är rädda för repressalier är att uppge en c/o-adress till åklagarmyndigheten eller till en advokat. Om målsäganden uppgett sin skyddade adress för domstolen omfattas inte uppgiften av sekretess längre och det finns inga hinder mot att ta in adressuppgiften i domen. Att förebygga hot och våld mot målsägande och vittnen är av stor betydelse för enskildas trygghet och en effektiv rättskipning. Frågan har behandlats av Offentlighets- och sekretesskommittén som lämnade sitt huvudbetänkande (SOU 2003:99). Kommittén föreslår att sekretess skall gälla för uppgift om enskilds adress, hemtelefonnummer eller annan liknande uppgift inom hela den offentliga förvaltningen, alltsåäven domstolarna, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Till skillnad från nuvarande regler innebär förslaget att sekretess skall gälla även om det är den enskilde själv, t.ex. målsäganden, som gett in adressuppgifterna till domstolen. Förslaget innebär att hotade och förföljda personer får ett förbättrat skydd för sina adressuppgifter och andra uppgifter under handläggning i domstol. (SOU 2004:1) föreslår i sitt betänkande att det införs ett nationellt program om personsäkerhet. Det innebär bl.a. att målsägande och vittnen som medverkar i en förundersökning eller en rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet skall få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genomföra, t.ex. skyddat boende. Vidare föreslår utredningen en särskild sekretessregel som syftar till att skydda uppgifter, bl.a. adressuppgifter, om de personer som tas in i programmet. I betänkandet behandlas även frågor rörande den s.k. partsinsynen, dvs. den rätt en part kan ha att ta del av en handling eller annat material i målet. Två utredningar har alltså uppmärksammat behovet av ett förstärkt skydd för utlämnande av målägandes och vittnens adressuppgifter i samband med domstolsprocesser. Det är av största vikt att en förändrad lagstiftning kommer till stånd .
mot · GS02Ju365 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tydligare koppla forskning inom polisområdet till polispersonal på olika nivåer som har praktisk erfarenhet av polisarbete. Debatten kring rättsväsendets möjlighet och förmåga att hantera en kriminalitet som tenderar att bli alltmer sofistikerad och komplicerad har debatterats flitigt . Debatten handlar ofta om polisväsendet och polisväsendets resurser. Polisens tillkortakommanden är starkt kopplade till en resursmässig nedmontering av det svenska rättsväsendet som bland annat inneburit att närpolisreformen har havererat. Det finns dock andra underutvecklade områden, som inte har debatterats lika flitigt, nämligen utbildning, verksamhet, kunskap, forskning - starka och värdeladdade ord, som är grundläggande för en professionell polis i medborgarnas tjänst. Tyvärr saknas den viktiga kopplingen mellan dessa verksamheter, något som påverkar rättssäkerheten i allra högsta grad. Polisutbildningen är grunden till all polisiär verksamhet. Tanken är att utbildningen skall vara en drivande faktor till utveckling inom polisväsendet. Har polisen inte framåtsyftande och kunskapsbaserade utvecklingsmöjligheter går det ut över medborgarna, som får en polis som har sämre möjligheter att bidra till ett tryggare samhälle. Tyvärr finns det formella hinder som försvårar utvecklingsarbetet. bedrivs forskning kring polisarbete vid olika lärosäten runt om i landet, men den sker oftast på de juridiska eller kriminologiska institutionerna. Forskning bedrivs också på (). Den forskning som bedrivs är bra, men för att polisorganisationen skall utvecklas är det nödvändigt att poliserna själva med sin stora erfarenhet av praktiskt polisarbete får möjlighet att omsätta sina kunskaper i forskning.
mot · GS02Ju367 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i skall kompenseras fullt ut för de merkostnader som uppstod i samband med säkerhetsarrangemangen vid regeringens i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen låter klargöra de ekonomiska ansvarsförhållandena vid särskilda händelser. Regeringen var värd för i . i fick regeringens uppdrag att garantera trygghet och säkerhet under och omkring mötet. Vårt land "sopades rent" på polisresurser till denna utmaning. Trots detta chockades hela svenska folket av den vandalism som slog sönder stora delar av centrala . Ett stort antal av de tjänstgörande poliserna utsattes för stora hälsorisker och flera blev allvarligt skadade. Totalt har 343 arbetsskador och 265 tillbud om sådana rapporterats i samband med EU-kommenderingen. På grund av den enorma risken för enskilda utfäste polisledningen ett löfte om särskild premie till de polismän som deltog. Europeiska rådets möte kunde dock genomföras i stort sett enligt programmet. i har redovisat alla kostnader för toppmötet. Slutsumman, för säkerhetsarrangemangen kring regeringens möte på och för insatserna i övriga , uppgår till mer än beräknat. Justitieministern har i kammare ett flertal gånger uttalat sig i frågan om kompensation, bl.a.: "Det är självklart att regeringen tar ansvar för mötet i . 2001/02:63) Frågan som ännu står obesvarad är vem som skall stå för hela notan. För de allra flesta framstår det som naturligt att människorna i inte skall behöva lida en gång till. Trots att notan är på har regeringen endast betalat ut . I () säger justitieminister att "fortfarande saknas och det blir inte mer". Regeringen håller inne pengarna till riskpremierna som betalats till de tjänstgörande poliserna - poliser som med risk för sitt eget liv försökte stävja kravallerna och genomföra toppmötet. Ansvarsfrågan för stora viktiga händelser är fortfarande obesvarad. Denna motion gäller inte enbart utan kan även gälla polisinsatserna i samband med fritagningarna från och eller vem som skall ansvara för kostnaderna i samband med säkerställandet av tryggheten kring i friidrott 2006. Vi vill påminna om att i budgetpropositionen , utgiftsområde 4, sidan 29, framgår: Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid i utgör ett hot mot demokratin i flera avseenden. Sådana angrepp hotar att hindra demokratiskt valda företrädare från att mötas och de hotar att hindra demokratiska organisationer från att anordna demonstrationer eller på annat sätt uttrycka sina åsikter. Dessutom kan angreppen leda till att människor skadas, egendom förstörs och att samhället känns otryggare. Polisen och rättsväsendets övriga myndigheter skall ha goda möjligheter och en hög beredskap att effektivt kunna förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar. I årets budgetproposition nämns inte lösningen på dessa problem med ett enda ord. Vi anser att det är regeringens uppgift att skapa förutsättningar för dessa "goda möjligheter". Det är dags att ansvarsförhållandena ut, innan fler händelser inträffar.
mot · GS02Ju369 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ändrad lagstiftning i fråga om väpnade rån mot butiker. När man tar del av nyhetsflödet kan man läsa att rån, våld och hot mot butiker ständigt ökar. Denna utveckling understryks av statistiken som visar på en ökning av butiksrånen och att dessa rån blir grövre. Situationen har blivit sådan att fler och fler av de drabbade butiksägarna inte ens kan få en försäkring för sin verksamhet. För att få en bättre situation måste butiksägare investera stora summor i säkerhetssystem för att kunna freda sig. Tyvärr räcker inte det i alla lägen och många har svårt att göra dessa investeringar på grund av låg lönsamhet. Många olika faktorer påverkar denna negativa utveckling. Samhället måste ställa upp på de drabbades sida. Vi får inte glömma bort att bakom varje enskilt brott finns det ett brottsoffer. Det är därför enligt min mening nödvändigt att samhället intar en hårdare bedömning av de väpnade brott som begås mot butiker.
mot · GS02Ju373 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att regeringen gör en översyn av lagar som rör våld i förtryckande familjekulturer, s.k. hedersrelaterat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som medverkar till systematisk nedbrytning som leder till självmord begår en kriminell handling. Att uppmana någon att begå självmord är inte brottsligt. En kurdisk kvinna som dödade sina barn och sig själv hade dragit sig undan sin familj och uppgav att hon var förföljd och trakasserad, och var därmed mycket pressad. Men inget tyder på att någon utifrån skulle vara inblandad direkt i dödsfallen och fallet är därmed i princip avslutat. Det finns flera aktuella fall med stora oklarheter om det varit mord, självmord eller hot som har lett till självmord. Polis som arbetar med denna typ av brott saknar juridiskt stöd för att kunna agera kraftfullt mot förövarna. Det finns en möjlighet att döma de som uppmanar till självmord till grov fridskränkning. Men om brottet bedöms som ofredande blir det enbart böter. Fridskränkning är dessutom svårt att bevisa när offret inte längre finns i livet och straffet gäller bara hur offret lidit av trakasserierna och uppmaningarna att döda sig själv, inte själva dödsfallet. Hur vanligt detta är finns inga siffror på , statistiken över självmord skulle behöva analyseras för att omfattningen ska bli tydlig. Svensk lag är inte byggd för omständigheter där släkter driver kampanj för att någon ska ta livet av sig. Därför behöver lagstiftningen kring s k hedersrelaterat våld diskuteras och ses över. En systematisk nedbrytning som leder till självmord skulle kunna betraktas som psykisk medhjälp i en process som leder till självmord. Att kriminalisera den som medverkar till systematisk nedbrytning som leder till självmord bör göras skyndsamt. Detta ska ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ju375 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisutbildning förläggs till . Vårt mål är att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet, detta för att både förebygga och bekämpa brott av olika slag. Om vi skall lyckas med detta måste vi öka antalet utbildningsplatser för poliser. har vi föreslagit ökade resurser till polisen. Den omständighet vi lever under , med så låg andel uppklarade brott är inte acceptabel. Allmänhetens förtroende för polisen har också genom detta sjunkit och många drar sig för att anmäla begångna brott eftersom så liten andel av brotten utreds. Om vi skall klara av att vända denna trend behöver fler poliser utbildas och behovet av en fjärde polishögskola är stort. Denna utbildning bör av naturliga skäl förläggas i västra och dåär en mycket lämplig kommun för denna placering. uppfyller de flesta av de förutsättningar som borde komma ifråga för en etablering av polishögskola. Där finns redan en väl fungerande högskola, militära myndigheter med utmärkta övningsfält med både skjut- och sprängplatser, , utbildningar och goda kommunikationer till och från .
mot · GS02Ju376 · 2004-09-27 00:00:00 — Utredningsplikten i mål om övergrepp mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Riksåklagaren i uppdrag att undersöka praxis med fokus på eventuella missförhållanden då det gäller utredningar om våld och övergrepp mot barn. När det gäller anmälningar om sexual- och misshandelsbrott måste förundersökning inledas enligt lag. Ett av syftena med förundersökningen är att utreda om det föreligger "tillräckliga skäl" för åtal. I brottmål har åklagaren ålagts hela utrednings- och bevisbördan. Om inte åklagaren uppfyllt sin utredningsbörda kan inte domstolen genomföra någon bevisvärdering under den kommande rättegången. Kravet på utredningens omfattning kommer i praktiken att variera beroende på brottets grovhet, den tilltalades inställning och enskilda omständigheter i målet. Vid grova brott som sexuella övergrepp och misshandel ställs högre krav på utredningens beskaffenhet. Åklagaren gör sedan en självständig bedömning av om bevisningen räcker för att åtal ska väckas. Åtalsplikten är absolut och en presumtion föreligger för åtal då det finns förutsättningar för en fällande dom. Förundersökningen är således en helt nödvändig förutsättning för en därpå följande rättslig prövning. Förundersökningen vid sexualbrott och våld mot barn Trots åklagarens plikt att inleda förundersökning och utreda det anmälda övergreppet är det vanligt att förundersökningar om sexualbrott mot barn läggs ned på ett alltför tidigt stadium eller inte inleds alls. Det finns flera exempel på att utredningar om sexuella övergrepp mot barn har lagts ned utan att de utsatta barnen överhuvudtaget förhörts av polisen. Till och med när den misstänkte erkänt brottet har det hänt att förundersökningar inte drivits vidare (Diesen, , , Sutorius; "Bevis 6"). menar att denna åklagarpraxis är helt oacceptabel i en rättsstat. Att inte utreda övergrepp mot barn är dessutom oförenligt med FN:s konvention om barnets rättigheter där det t.ex. stadgas i artikel 3 att "barnets bästa" ska komma i främsta rummet vid myndigheters och domstolars åtgärder som rör barn. Vi anser att det är synnerligen allvarligt för det allmänna rättsmedvetandet att sexuella övergrepp och våld mot barn inte utreds efter vad brottets beskaffenhet kräver. Därför vill att Riksåklagaren ges i uppdrag att undersöka praxis med fokus på eventuella missförhållanden då det gäller utredningar om våld och övergrepp mot barn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ju377 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheten att införa strafflagstiftning som innebär att de föräldrar som gifter bort sitt barn kan ställas till svars. trädde lagändringar som syftar till att förbättra skyddet för enskilda mot påtvingade och för tidiga äktenskap i kraft (prop. 2003/04:48 s. 1). Enligt är lagändringen ett betydelsefullt steg i rätt riktning för att motverka barn- och tvångsäktenskap. Vi vill dock poängtera att problemet med t.ex. unga flickor som gifts bort kvarstår trots att lagen ändrats. Att lagstiftningen inte tillåter barnäktenskap är visserligen en ytterst viktig signal men det behövs ytterligare åtgärder för att skydda barn som blir bortgifta. Enligt vår mening måste de föräldrar som väljer att gifta bort sina barn kunna ställas till svars för sitt handlande. Vi efterlyser således en bestämmelse som gör det straffbart för föräldrar att gifta bort sina barn. En dylik lagstiftning ligger helt i linje med FN:s konvention om barnets rättigheter och är enligt vår mening ett medel för att tillgodose barnets bästa. Regeringen anför också 2005 att frågan om de gällande straffbestämmelserna erbjuder ett tillfredsställande skydd mot barn- och tvångsäktenskap kommer att ses över (prop. 2004/05:1 s. 21). har tidigare avvisat motioner med yrkanden om att införa straffrättsliga bestämmelser som kriminaliserar föräldrars anordnande av barnäktenskap (bet. 2003/04:LU19 s. 17). Utskottet anför visserligen att det är angeläget att regeringen tar initiativ till en översyn av det skydd som den befintliga lagstiftningen erbjuder men anser inte att något formellt tillkännagivande från sida är påkallat (bet. 2003/04:LU19 s. 18). erinrar även om att sexuellt umgänge med barn är straffbart samt bestämmelsen om olaga tvång i (bet. 2003/04:LU19 s. 17). anser att den nuvarande lagstiftningen inte räcker för att motverka barnäktenskap. Ett barnäktenskap är per definition alltid ett tvångsäktenskap. Det gäller även i de fall där barnet är och själv inte ser äktenskapet som ett påtvingat arrangemang. Det finns exempel på att flickor valt att gå med på att gifta sig för att få möjlighet att flytta hemifrån. Vi anser att det är synnerligen angeläget att en översyn av den gällande lagstiftningen företas . Således vill vi att en utredning ska tillsättas med uppdrag att se över möjligheten att införa strafflagstiftning som innebär att de föräldrar som gifter bort sitt barn kan ställas till svars. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Ju383 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillägg i lagen som förhindrar möjlighet att hänvisa till alkoholförtäring efter olycka eller trafikbrott. I har vi en vision i vår trafikpolitik där vi arbetar för att det skall vara noll döda i trafiken. Många tycker att det är en utopi som aldrig kommer att uppnås. Andra anser att det är ett mål som vi måste med alla medel försöka nå. Oavsett vilket så finns det ingen motsättning i åsikten att alkohol är en stor bidragande orsak till att många omkommer i trafiken. Skälen till att man dricker är naturligtvis olika men ingen försvarar användning av alkohol i samband med att man är förare i ett fordon. har därför stiftat lagar i syfte att förhindra alkoholförtäring när man kör och har fastställt straffsatser när man blir tagen med alkohol i kroppen. Då borde väl allt vara gott och väl tycker vän av ordning men tyvärr är det inte så. Det finns nämligen ett stort kryphål som alltför många försöker använda sig av. Det är s k eftersupning. Det innebär att en person som är misstänkt för att ha druckit alkohol men ej har blivit fasttagen direkt i den aktuella situationen hävdar att han eller hon har druckit efter det att brottet har inträffat, något som åklagaren sedan måste försöka motbevisa, vilket inte alltid går. Eftersom alkohol inte hör ihop med att framföra ett fordon så anser jag att denna möjlighet till efterhandskonstruktion skall tas bort. Det bästa sättet att göra det är att införa en lag som säger att man inte får dricka alkohol upp till efter en olycka eller ett trafikbrott.
mot · GS02Ju384 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rekrytering av nämndemän. Nämndemännen har en betydelsefull funktion i rättssystemet. Det har dock blivit svårare att rekrytera nämndemän. Det är därför angeläget att överväga hur nämndemännens villkor kan förbättras. Rekryteringen måste vara allsidig så att nämndemännen är representativa för befolkningen när det gäller till exempel ålder, social och etnisk bakgrund. Möjligheterna till utbildning måste förbättras. I det långsiktiga arbetet att trygga rekryteringen av nämndemännen är självfallet också ersättningens storlek av betydelse.
mot · GS02Ju385 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättshjälp. Rättshjälpen är begränsad till . Detta belopp har varit oförändrat trots att det har urholkats genom inflationen och att rättegångskostnaderna har momsbelagts. Reglerna är sådana att vid rättegång den som förlorar målet tvingas att betala både sina egna rättegångskostnader och motpartens. Att pröva ärendet i högre instans kan betyda att kostnaderna stiger ytterligare med betydande belopp. Att människor av ekonomiska skäl avstår från att driva sin sak är otillfredsställande i ett rättssamhälle. Självklart kan inte samhället stå för hur höga rättegångskostnader som helst men helt uppenbart är dagens gräns på för låg om man ser till kostnadsutvecklingen. Många har drabbats hårt ekonomiskt sedan de förlorat en rättsprocess. Som exempel på grupper som riskerar att komma i kläm av de begränsade möjligheterna att få rättshjälp kan nämnas de som har fått så kallade whiplashskador och som driver sina ärenden gentemot försäkringsbolag. Det handlar ofta om utdragna processer. Det är angeläget att regeringen i sitt fortsatta arbete för att öka rättssäkerheten överväger möjligheterna att höja den högsta nivån i rättshjälpen.