mot · GR02MJ20 · 2004-01-23 00:00:00 — Det är glädjande att det antal kilo fosfor som släpps ut per producerad fisk inom svenskt vattenbruk minskar stadigt. 6.3 Utsättning av odlad fisk Regeringen skriver att all utsättning av främmande laxfisk utom regnbågslax bör upphöra så att skador på biologisk mångfald förebyggs. anser att förslaget är väl drastiskt. Mindre sjöar och vattendrag som saknar skyddsvärda bestånd måste även fortsättningsvis tillåtas härbergera de arter som efterfrågas av sportfiskarna. För att upprätthålla ett attraktivt fritidsfiske är det angeläget att det ges möjlighet att odla och sätta ut olika arter såsom lax, regnbåge, öring och . bör arbeta utifrån målsättningen att kombinera biologisk mångfald med utsättning av odlade arter. De obalanser som uppstår bör pareras genom att variera utsättningarnas storlek. Eftersom en stor del av fisken fångas av fritidsfiskare är det naturliga ekosystemet rubbat. Det bör därför betraktas som en naturlig faunavårdande insats att sätta ut de arter som fångas eller drabbas av stora populationer sportfiskearter. Därför uttrycker regeringens formulering utsättning är en av de sista utvägarna för att bevara ett bestånd en alltför passiv och statisk syn på människans samspel med fiskebestånden. Den naturliga produktionen i svenska fiskevatten är inte tillräcklig för att svara mot allmänhetens önskemål om fritidsfiske. delar regeringens omtanke om ålbestånden och ålfisket och anser att en nationell handlingsplan och ökade ålutsättningar är påkallade. Det är beklagligt att regeringen reducerat bidragen till ålutsättning . Så länge inte regeringen har genomfört förslag om fiskevårdsavgift eller liknande finansiering förutsätter att regeringen, med tanke på den vikt man lägger vid utsättningar, kommer att öka anslagen i kommande budgetförslag. förslag till åtgärder för vandringsfisk kommer också ålen till godo. Den svenska förädlingsindustrin är beroende av både mindre och större företag. De mindre förädlingsindustrierna bevarar den svenska kustbygden levande och främjar det småskaliga fiskets fortbestånd. förslag inom näringspolitiken skulle ge förbättringar på området. För många småföretagare är det svårt att känna till och efterleva ett alltför omfattande regelverk. Därför bör en sådan företagare vid första kontakt med myndighet i samband med start av verksamhet kunna få upplysning om samtliga tillstånd och avgifter som behövs för verksamheten, även om någon del tillhör någon annan myndighet. Fisket är en bransch med stort behov av föryngring. Den tekniska utvecklingen gör att även redan verksamma fiskare behöver en relevant teoretisk och praktisk utbildning, en utbildning där krav på kunskap och förståelse för det ekologiska systemet och miljöpåverkan är en viktig del. Utbildningsinsatser behövs även för nu verksamma fiskare. får inte personer som läser till skepparexamen tillgodoräkna sig praktik från fiskefartyg i sin utbildning, utan endast eventuell praktik inom handelsflottan. En harmonisering av regler bör ske så att praktik på fiskefartyg jämställs med praktik i handelsflottan vid skepparutbildning. anser det viktigt att det finns en gymnasieutbildning med inriktning på fiske för att trygga nyrekryteringen och den framtida försörjningen inom fiskenäringen. En sådan utbildning med riksintagning skall finnas. Utbildningen skall motsvara de krav som EU ställer. Den fisketekniska gymnasieutbildningen skall bl.a. leda fram till behörighet för fartygsbefäl klass VIII och maskinbefäl klass VI samt certifikat för VHF (ROC), brandskydd, räddningsfarkoster, beredskapsbåtar samt grundläggande hälso- och sjukvård. I utbildningen skall fiskefartygsförlagd utbildning ingå. Det är också viktigt att erbjuda fördjupade kunskaper för olika specialiseringar inom fiskenäringen. föreslår vidare att fisketeknisk yrkeshögskoleutbildning etableras för att tillgodose näringens behov av välutbildad arbetskraft. Härigenom kan också det för näringen så viktiga forsknings- och utvecklingsarbetet initieras och spridas. von der Esch (kd)