ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N332 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industri- och företagslokaler i regioner med låg tillväxt. har haft en tillväxt som står sig mycket väl i jämförelse med vår omvärld. Förutsättningar har skapats genom en handfast och tydlig ekonomisk politik som lett fram till låg ränta och överskott i de offentliga finanserna. Tillväxten är dock ojämnt fördelad över vårt land. Storstadsregionerna växer både ekonomiskt och befolkningsmässigt. Stora delar av övriga landet har låg tillväxt eller i många fall till och med stagnation och tillbakagång. För att åstadkomma bättre tillväxt, och att i första hand behålla sin befolkning och helst öka den, så gäller det att få fler arbetstillfällen till sin hemort. Nyetableringar av företag är ett måste för en bygd som vill utvecklas. Problem uppstår ofta när det gäller lämpliga lokaler. Ombyggnader och mer tillfälliga lösningar kan ibland rädda situationen. måste dock nybyggnation ske av lämpliga industri- och företagslokaler. Att bygga nytt kostar stora pengar med de finansieringsmöjligheter som står till buds. Vad som är än värre är att en nybyggd lokal i många fall representerar endast halva värdet av vad nybyggnationen har kostat. Skulle företagsidén inte hålla eller att lågkonjunktur kommer emellan så innehar den nya lokalen ett mycket dåligt andrahandsvärde. Denna problematik har medfört att det oftast blir kommunen som måste bygga och stå risken för lokalinvesteringen. I annat fall är det nästan omöjligt att få företagsetableringar till stånd. Detta faktum gör att lokalinvesteringar utgör ett av de största hindren för att kunna få en jämnare och bättre fördelat tillväxt i hela landet. Lokaler i tillväxtområden är i och för sig inte billigare att bygga, men de representerar ett betydligt högre marknadsvärde och utgör således en bättre säkerhet vid belåning och investering. Förutsättningar för att kunna uppföra nya industri och företagslokaler inom områden med låg tillväxt måste förbättras. Det är inte rimligt att små och utsatta kommuner i längden måste ta på sig en stor risk för att nybyggnation av nödvändiga lokaler ska kunna komma till stånd.
mot · GS02N335 · 2004-09-30 00:00:00 — Ansvaret för regionalpolitik inom statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det regionalpolitiska ansvaret inom statlig verksamhet. I proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet markeras att statliga myndigheter inom sina verksamhetsområden ska verka för att de regionalpolitiska målen uppnås. , då statlig verksamhet har rationaliserats och omorganiserats, har det i alldeles för stor omfattning inneburit att verksamhet som funnits på mindre orter har försvunnit. Att statlig verksamhet till största delen finns i de s.k. "tillväxtregionerna" bidrar till att öka den regionala obalansen. Det har i samtliga fall en negativ påverkan på arbetsmarknaden i redan utsatta regioner, inte minst med tanke på att det ofta är kvalificerade arbeten som flyttar. Det leder till att permanenta en ensidig arbetsmarknad, vilket i hög grad drabbar kvinnorna i glesbygden. Koncentration av statlig verksamhet till få ställen minskar också medborgarnas tillgång till samhällsservice. Det är ett berättigat krav att boende i landets glest bebyggda delar ska ha rätt till samhällsservice på lika villkor som boende i tätorter. Med den teknik som finns att tillgå, skulle det vara fullt möjligt att, istället för att koncentrera statlig verksamhet till storstäderna, utlokalisera en stor del av den till orter i glesbygden. När det gäller statliga affärsdrivande verk borde huvudkontoren i mycket högre grad lokaliseras till orter inom de regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Som exempel kan nämnas . Ett annat exempel på sådan verksamhet som finns i , men som med tanke på verksamhetens art borde finnas i inland, är . Det finns många fler exempel där staten genom att använda sitt ägarinflytande skulle kunna påverka den regionala obalansen i positiv riktning. Vad beträffar statliga myndigheter och verk påtalas gång på gång från regeringsföreträdare att det finns ett tydligt uppdrag om att regionalpolitisk hänsyn ska tas vid lokalisering och omorganisation. Detta tydliga uppdrag är dock inte så lätt att återfinna i regleringsbrev och direktiv. En tydlig markering i regleringsbrev och direktiv, vad gäller statliga myndigheter och verk, om det regionalpolitiska ansvaret och vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås krävs för att det ska bli trovärdigt.
mot · GS02N336 · 2004-09-30 00:00:00 — Stöd till små företag i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till små företag i glesbygden. En viktig förutsättning för att små företag, livsmedelsbutiker och andra servicenäringar skall finnas kvar i glesbygden är att det finns möjligheter till stöd för utveckling, investeringar och sysselsättningsbidrag. Ett mindre bidrag för någon av dessa åtgärder kan vara skillnaden mellan att verksamheten finns kvar eller upphör. Varje arbetstillfälle i glesbygden är avgörande för ett samhälles överlevnad. Åldersstrukturen i inland är hög och gör det nödvändigt att det finns service att tillgå för befolkningen och speciellt för de som är äldre. De förändringar som aviseras får inte ske på bekostnad av de små företagen i glesbygden. Samhället måste ha ett system som även garanterar stöd för mindre insatser men som är av avgörande betydelse för näringens verksamhet. Beslut i frågor om stöd för olika investeringar bör ligga nära den marknad den skall stödja.
mot · GS02N337 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om spillvärme. nationella mål inom miljö- och energipolitiken är internationellt sett föredömliga. För att lyckas nå dem måste samhället sträva åt samma håll på samtliga fronter. Statens styrmedel är skatteinstrumentet men numera även handel med utsläppsrätter och gröna certifikat. Viljan från statens sida är att dessa instrument sammantaget driver näringslivet till förbättringsaktiviteter som säkrar näringsverksamheterna och leder mot miljömålen. I mindre industriorter är det vanligt att industrins processer i många fall kräver betydligt mer energi än vad som motsvarar samhällets behov för uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. Ett tillvaratagande av den energi som går till spillo, efter industrins tillverkningsprocess eget behov, är en samhällsfråga, en möjlighet för samhället som ligger öppen utifrån såväl miljötvingande skäl som affärsskäl. Det går att göra bra affärer på denna energi både för industrin och samhället. Frågan är vem som är villig att skjuta till investeringsmedel. Det finns sätt att bättre ta vara på de möjligheter som erbjuds till närmare partnerskap mellan industri och samhälle. Det erbjuds möjligheter för industrin att erhålla låg beskattning på el om man kan presentera ett energisparprogram. Ett sådant program borde kunna utvecklas i ett partnerskap mellan industrin och energileverantören i samhället. Med riktade möjligheter till investeringar för tillvaratagande av spillvärme, utan att det belastar industrins konkurrenskraft eller energileverantörens möjligheter att i första hand satsa på utbyggnad av distributionsnätet, kan en mycket gynnsam utväxling ske till förmån för alla. Ett enkelt sätt är att låta industrins energisparprogram bestå av avtalade samverkansformer med den lokala energileverantören och att ett sådant avtal utformas så att det ger möjligheter till särskilt gynnsamma investeringsformer enligt ovan.
mot · GS02N340 · 2004-09-24 00:00:00 — avslår förslaget om ändrade riktlinjer för . I budgetpropositionen föreslår regeringen att ska få sina riktlinjer ändrade. Bakgrunden är att man upptäckt att inom sin organisation bedriver verksamhet som faller inom områdena naturturism, rekreation och upplevelser. Förslaget är att bolaget ska kunna få bedriva verksamhet inom dessa områden. anser att om man äger skog så måste man se till att den sköts och att människor som vill ut i den och söka efter rekreation och naturupplevelser ska få det. Men vi anser att det offentliga, i detta fall staten, inte ska äga bolag. Det snedvrider konkurrensen. har motsatt sig att ska finnas i statlig ägo och vi kräver i en separat motion om statliga bolag att ska säljas. Att bolaget nu dessutom ska ge sig in i områden som naturturism, rekreation och upplevelser är helt förkastligt. Fast egentligen är det inte så konstigt att ett statligt bolag ger sig in i denna bransch då en hel rad kommuner runt om i landet har det som sin nya grej att engagerar sig i "upplevelsenäringen". Det borde istället vara ett gyllene tillfälle att släppa in privata aktörer som på ett utmärkt sätt kan sköta områden såsom naturturism, rekreation samt upplevelser i skogar. Mot denna bakgrund anser vi att ska säljas samt att förslaget om ändrade riktlinjer för bolaget avslås.
mot · GS02N341 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapital. Att vara entreprenör och starta ett företag eller utveckla verksamhet i glesbygden är förenat med stora problem, exempelvis långa avstånd och i många fall brist på kvalificerad personal. Trots det startar och flyttar företag till glesbygden. Ett företag som är nytt eller provar en ny marknad behöver kapital för att klara det. finns som, till mycket hög ränta, ger lån - inte riskvilligt kapital. Svensk regionalpolitik saknar institutioner för lokalt och regionalt sparande. Detta leder till att landsorten utarmas på investeringskapital, då praktiskt taget alla sparmedel kanaliseras via de stora bankerna och fondbolagen i , vilket i sin tur leder till att värdet på dess fasta tillgångar minskar. krymper skatteunderlaget i stora delar av landet.
mot · GS02N342 · 2004-09-30 00:00:00 — Harmonisering av regler vid gränsområden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av regler vid gränsområden. En av de starkaste drivkrafterna för att åstadkomma en högre tillväxt i en region är att vidta åtgärder så att man åstadkommer en regionförstoring. En sådan större arbetsmarknad kan man skapa genom investeringar i infrastruktur, genom utbyggnad av högskolor och universitet och genom samordning av sjukvård och kollektivtrafik. En gemensam arbetsmarknad kräver också att lagar, regler och skatter är så utformade att man kan bo i en del av en arbetsmarknad och arbeta i en annan del av samma arbetsmarknad. I norra , och är det av tradition vanligt att man är bosatt i ett av länderna men att man arbetar i ett annat. Trots att det är relativt vanligt förekommande och har förekommit långt innan och blev medlemmar i unionen, finns det fortfarande lagar och regler som snarare motverkar än uppmuntrar arbete över landgränserna. En sådan skillnad mellan t.ex. och är inkomstbeskattningen. Personer som är anställda i och bor i betalar i inkomstskatt i (i de fall de är skyldiga att betala skatt i ). De som däremot bor i men arbetar i betalar (under samma förhållanden) i inkomstskatt i . En skattelagstiftning som skiljer sig så markant mellan två grannländer medför inte att rörligheten mellan olika arbetsmarknadsregioner, över landgränserna, uppmuntras. Skillnaderna mellan länderna handlar inte enbart om skatter. Socialförsäkringar och regler på arbetsmarknaden kräver ocksåändringar för att bidra till människors möjlighet till egen försörjning genom arbete över landgränsen. Det sker ingen samordning av investeringar i infrastruktur för att underlätta gränsöverskridande pendling. Regeringen har tagit initiativ till att åstadkomma en regionförstoring genom att på olika sätt binda ihop med i . Det är ett lovvärt initiativ som bl.a. ledde till en särskild statsrådsgrupp med uppgift att samordna politiken i för att påskynda regionförstoringen i . Det krävs en liknande aktivitet för att fullt ut tillvarata de möjligheter som på samma sätt finns i gränstrakterna mellan , och .
mot · GS02N343 · 2004-09-30 00:00:00 — Främjande av uppfinnarens och uppfinnandets villkor i samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om främjande av uppfinnares villkor i samhället. Långsiktig konkurrenskraft har ytterst att göra med starkt entreprenörskap och företags och människors innovationsförmåga och förmåga och möjlighet att kommersialisera idéer. I är det inte bristen på goda idéer som är problemet utan att alltför få når marknaden. Stiftelsen () tillkom 1994 som ett led i förnyelse av svenskt näringsliv i form av att stödja och underlätta för innovatörer i tidiga skeden. SICs uppdrag var att stödja affärsmässigt intressanta innovationer i tidiga skeden. Det kvalificerade stöd som getts av ha bidragit till att hundratals uppfinningar ha kommit ut på marknaden - allt från praktiska konsumentprodukter till avancerad teknik för industri och samhälle. har även arbetat för att främja en ökad bredd bland innovatörer för att långsiktigt stärka det svenska innovationsklimatet och skapa engagemang i samhället. Utöver rådgivning och finansiering har drivit ett flertal projekt. Ett av de mer framträdande projekten har varit Innovativa Kvinnor. Innovativa Kvinnor startades hösten 1998och projektet har verkat för en attitydförändring i omvärlden och stöd till kvinnliga uppfinnare och innovatörer, både redan etablerade och framtidens idébärare. Målet var att få fler kvinnor som entreprenörer att nå ut på marknaden med sina idéer, samt att få fler kvinnor att se sig själva som uppfinnare och innovatörer. Projektet har varit framgångsrikt, men är kvinnors andel på detta område alldeles för låg. Vad gäller kvinnors ansökan om bidrag eller lån visar de senaste mätningarna en siffra på . QUIS, Qvinnliga Uppfinnare i har ca 300 medlemmar runtom i landet. Under SICs verksamhet tilldelades nätverket ett årligt bidrag . Mycket av arbetet har gjorts som vanligt på kvinnors vis dvs obetald tid. De viktigaste insatserna gjordes för att visa förebilder, sprida kunskap om immaterialrätt, ge råd, knyta kontakter inom och . Under SICs tid fanns medel att tillgå i form av bidrag till teknikgranskningar och marknadsöversikter. kunde en enskild uppfinnare erhålla i stöd. Dessa medel fick dock ej användas till egen arbetsinsats. Dessutom kunde man via låna i villkorslån, vilket tyvärr inte många kvinnor vågade sig på. har SICs verksamhet avvecklats och tog över SICs roll som nav i Innovationssverige. Det är av största vikt att stödja kvinnliga uppfinnare. Kvinnor har inte de uppbyggda nätverk som männen har, är inte lika riskbenägna som män och har inte de resurser som behövs för att gå från idé till marknad. Kvinnor löser problem i den miljö de verkar (precis som män gör). Denna miljöär ofta inom vård och omsorg - inte så intressanta områden för många män som inte inser vilka marknadsmöjligheter även "enkla" uppfinningar har. Mässdeltagande och hjälp i marknadsföringsfrågor, telefonrådgivning och juriststöd är områden där kvinnliga uppfinnare behöver samhällets stöd. Utbildning av kvinnliga uppfinnarrådgivare är en angelägen fråga för att råda bot på den snedfördelning av kvinnor/män som arbetar som rådgivare på .
mot · GS02N370 · 2004-09-23 00:00:00 — Varningslista över oseriösa företag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att en lista över företag som inte agerar ansvarsfullt upprättas på varje länsstyrelse. hemsida finns en flik som heter "Svarta listan". Listan tar upp företag som vägrat följa ett beslut i (). Det kan till exempel vara en affär, en resebyrå, en bilverkstad eller en kemtvätt som inte gjort rätt för sig gentemot en kund. Besluten som fattas av är inte tvingande. De är rekommendationer men det hör till god sed i affärsvärlden att följa besluten. Råd & Rön publicerar två Svarta listor som bygger på nya fall hos . Före publiceringen skickas ett brev till alla företag för att ge dem en möjlighet att rätta sig efter beslutet och för att rätta till eventuella missförstånd. organiserar företag inom handelssektorn. På deras hemsida finns också en förteckning över företag som inte arbetar på ett seriöst sett. kallar sin lista för "Varningslistan". Listan uppgraderas och utgår från bland annat antalet samt vilken typ av klagomål som inkommit mot företaget, vilken typ av verksamhet företaget bedriver samt under vilka former, om vissa kända personer finns med i företagets styrelse eller som revisor, om företaget är registrerat på vissa kända postadresser, hur företagets tjänster eller produkter marknadsförs samt om själva utformningen av erbjudanden eller liknande är vilseledande, om företagets produkter eller tjänster som marknadsförs existerar, om företaget skickar ut fakturor utan föregående beställning, hur företaget tar hand om klagomål från kunder som är missnöjda eller anser sig vilseledda. En samlad bedömning görs i varje enskilt fall, vilket innebär att samtliga nämnda kriterier inte behöver vara uppfyllda för att ett företag ska hamna på "Varningslistan". Lista för medvetna konsumenter och offentliga institutioner och företag Vi menar att en liknande lista bör upprättas av i varje län. En sådan lista skulle ge en samlad information över företag som inte sköter sig vad gäller till exempel lagar och avtal eller inte lever upp till etiska och moraliska värderingar inom sitt branschområde. Listan kan eventuellt även ge information om vilka företag som inte betalar skatt, som fälls i Arbetsdomstolen, som har underleverantörer som anlitar barnarbetare osv. Listan kan användas av medvetna konsumenter, offentliga institutioner och företag inför upphandlingar med mera.
mot · GS02N385 · 2004-09-30 00:00:00 — Lokalisering av statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av statlig verksamhet till län. län är hårt drabbat av företagsnedläggningar. Det räcker att nämna i och i . Det engagemang och den företagsanda som finns i länet är viktiga förutsättningar och nödvändiga för att vända utvecklingen och skapa framtidstro. Men naturligtvis behövs det även statliga insatser. Det gäller till exempel infrastrukturen och satsningar på högskolan. Men vi vill i den här motionen fästa uppmärksamheten på ett annat angeläget område - ökad statlig verksamhet i län vid sidan av högskolesatsningen. På ingen plats i är andelen sysselsatta inom den statliga sektorn lägre än i län. har det skett ytterligare minskningar. Det gäller bland annat och sammanslagning av tingsrätterna. Ett anmärkningsvärt faktum är att av 88 nya myndigheter lokaliserades 65 till men ingen till . Detta trots att har uttalat att huvudregeln ska vara att varken eller någon annan storstad ska väljas vid lokalisering av nya statliga verksamheter. Det är nödvändigt att regeringen vid lokalisering av statlig verksamhet i fortsättningen anstränger sig att leva upp till uttalade mål. Ett resultat måste bli att läns berättigade krav på statliga lokaliseringar tillgodoses.
mot · GS02N395 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om biogas som fordonsbränsle. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyltning för tankställen med biogas.1 1Yrkande 2 hänvisat till TU. I kommer av luftföroreningarna från trafiksektorn. Vi vet att dessa har en stor påverkan på miljö och hälsa. Detta gäller särskilt i tätt byggda städer där luftcirkulationen är dålig och trafiken tät. bedömer att detta miljöproblem är ett av de mest angelägna att åtgärda. Särskilt de växande storstäderna behöver satsa på en övergång till renare fordonsbränslen för att uppnå framtida luftkvalitetskrav. Fordonsgas är ur miljösynpunkt ett intressant alternativ. (SOU 1996:184) rangordnade biogas som det ur miljösynpunkt bästa fordonsbränslet då partikelutsläppen med fordonsgas ligger nära noll, vilket är speciellt viktigt för storstädernas känsliga miljöer. Den biogasproduktion som sker bör utvecklas och biogasen bör tillvaratas för användning som fordonsbränsle. Ett bra exempel är utvecklingen av biogasproduktionen i , där bränslet nu introduceras i stadsbussar. Ett problem är att skyltning till tankställen med fordonsgas är undermålig. Detta bör underlättas av för att göra bränslet mer tillgängligt. bör produktionen av biogas kunna öka ytterligare genom att odlad gröda rötas till biogas vid sidan av avfall och slam från reningsverk. Beräkningar från visar på att det inte är omöjligt att producera så mycket som biogas i , vilket är mer än den mängd bensin som förbrukas i och .
mot · GS02N423 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvaliteten vid utveckling av turism. Turismen och besöksnäringen är en starkt växande bransch i . Det gäller framför allt landets fjällområden, som kan erbjuda många olika typer av aktiviteter och upplevelser i sista vildmark. En växande verksamhet är småviltsjakt, som har blivit en populär aktivitet, inte bara för svenskar, utan också för många besökare från våra grannländer och andra delar av . Det finns många människor som kompletterar sin utkomst med att guida jägare och andra besökare i fjällen. De är personer, själva boende i fjällområden och därmed väl förtrogna med förhållandena i området. De har god fjällvana och lokalkännedom. De vet också var och när renskötsel bedrivs och har god kunskap om djurhållning och naturvård. I och med att besöksnäringen och därmed jakten växer, finns det skäl att befara, att oseriösa arrangörer kommer upp på marknaden. Det är nödvändigt att kvaliteten i den här typen av turism är hög. Det handlar om att inte skada miljön i fjällvärlden och därmed möjligheterna för de bofasta att kunna livnära sig på turismen. I sista hand är det fråga om möjligheten att kunna bo kvar i glesbygden. Därför måste kvalitetsaspekten vid utveckling av turism och besöksnäring tas på stort allvar. Det betyder att någon typ av policy måste tas fram, vilket till exempel i fråga om småviltsjakt skulle innebära att guiderna har den kompetens som aktiviteter i fjällen kräver.
mot · GS02N424 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga kreditgarantier för småföretagare på landsbygden. Grunden för vår välfärd är att det finns små och stora företag som bedriver olika typer av verksamhet som genererar produkter och tjänster. En bra företagspolitik består av många samverkande faktorer, en av de allra viktigaste är att ha bra tillgång till kapital för utveckling och drift av verksamheter. Det har blivit allt svårare att få låna pengar för småföretagare som vill utvidga verksamhet eller starta nya företag. Det har blivit särskilt markant på landsbygden och i glesbygd där det finns få inteckningsbara tillgångar i form av mark och byggnader. Det är oftast verksamheten som är det enda värdet till skillnad från i tätorter och tillväxtområden där det kan finnas inteckningsbara tillgångar till betydande värden när man bedömer värdet av mark och byggnader. Det är således andra faktorer än produktionen som avgör kreditvärdigheten. Det kan handla mer om var i landet företaget är beläget än företagets produkter, kvalitet och kompetens. Det borde vara de producerande faktorerna som avgör möjligheten till krediter i högre utsträckning än var företaget är beläget, därför föreslår vi att frågan om statliga kreditgarantier utreds för samhällsviktiga serviceföretag samt för tillverkande och varuproducerande småföretag i vissa delar av landet.