mot · GS02So410 · 2004-09-29 00:00:00 — Psykiatrisk hälso- och sjukvård 4Psykiatrisk hälso- och sjukvård4 7Kvinnor och män i psykiatrin8 11Tvång kontra frivillig vård12 15PAL - Patientansvarig läkare15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt påbörjar ett arbete med nationella evidensbaserade riktlinjer för behandling av psykisk ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten till en utvidgning av second opinion till att omfatta även svåra psykiska sjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskild vikt bör läggas vid att utveckla en struktur för gemensam behandling av psykisk sjukdom och missbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykiatrisk vård på de fem nationella minoritetsspråken. begär att regeringen ser över och förtydligar ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att genomföra en fördjupad analys och se över vilka strategier som krävs för att behandla och förebygga psykisk ohälsa bland invandrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiskt funktionshindrades behov särskilt bör beaktas i regeringens beredning av utredningen om hjälpmedel (SOU 2004:83). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att psykiskt funktionshindrade skall kunna erbjudas boende i sin geografiska hemvist. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en jämställd psykiatri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringens psykiatrisamordnare bör anlägga ett genusperspektiv i sitt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en analys av psykiatrin ur ett HBT-perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modell för hur statliga och kommunala verksamheter kan analysera förändringar och påverkan på barns och ungas psykiska hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör se över barn- och ungdomspsykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att kartlägga, analysera samt ge förslag till strategier för vård och behandling av personer med dubbel diagnos. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringens psykiatrisamordnare bör kompletteras med ett rådgivande organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör se över möjligheten att komplettera patientjournalen, eller på annat sätt, med ett s.k. vårddokument. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vårdgaranti och psykisk sjukdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten till personligt ombud bör skrivas in i socialtjänstlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att följa upp verksamheten med stödpersoner till dem som vårdas enligt LPT. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av behovet av stöd för anhöriga till psykiskt sjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att analysera situationen för barn till psykiskt sjuka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närståenderåd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att SBU bör få i uppdrag att prioritera arbetet med psykiska sjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringens psykiatrisamordnare bör få i uppdrag att inkludera den psykiatriska omvårdnaden i landsting och kommuner i sitt uppdrag. begär att regeringen utreder möjligheterna till sådan utvidgning av regelverket att psykoterapeuter som inte är läkare kan ingå i försäkringssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av PAL-funktionen i psykiatrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning av rättspsykiater. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredning av en nationell handlingsplan för psykiatrin. Psykisk sjukdom har betraktats som något skrämmande och som bör "hållas på avstånd" från de s.k. normala människorna. Det är ett synsätt som det är viktigt att bekämpa. Till följd av en rad tragiska och våldsamma händelser där grova brott har begåtts av personer med psykisk ohälsa har debatten om psykiatrins ansvar och innehåll aktualiserats. Regeringens respons på den aktuella situationen var att tillsätta en psykiatrisamordnare med uppgift att bl.a. se över innehållet i psykiatrin, stimulera kvalitetsutveckling och kartlägga behov. hade för sin del gärna sett att samordnarens uppdrag hade varit vidare och inkluderat hela vårdkedjan med boende, sysselsättning, rätt till psykoterapi m.m. Detta eftersom vi vet att de brister som finns inom psykiatrin inte enbart hänför sig till landstingens ansvarsområde. I budgetpropositionen har tillsammans med regeringen och avsatt ekonomiska resurser till psykiatrin, pengarna är riktade så att de stimulerar till samverkan mellan de olika huvudmännen. Budgeten innehåller ocksåökade generella resurser till kommun- och landstingssektorn. Det senare en icke oväsentlig åtgärd då det huvudsakliga ansvaret för den psykiatriska hälso- och sjukvården vilar på kommuner och landsting. Ökade resurser och samordnare är viktigt men inte allt. Den psykiatriska hälso- och sjukvården har också ett behov av utveckling vad gäller innehåll. I kölvattnet av de uppmärksammade händelserna som satt psykiatrin i fokus finns den enskilda patienten. upplever många människor en ökad stigmatisering och oro för en tillbakagång till en psykiatrisk vård som innebär inlåsning och fortsatt utanförskap. Vi bör komma ihåg att de reformer som genomfördes , utan att därför bortse från de brister som uppstått, genomfördes i syfte att humanisera psykiatrin - reformer som syftade till att ge psykiskt sjuka människor en möjlighet att leva ett värdigt liv i gemenskap med andra och en möjlighet till en vård och behandling som utgår ifrån individen. 4Psykiatrisk hälso- och sjukvård har psykiatrin genomgått stora organisatoriska och innehållsmässiga förändringar. har framför allt kännetecknats av en successiv minskning av antalet vårdplatser och ett överförande av ansvaret för boende, sysselsättning och omsorg till kommunerna. Minskningen av vårdplatser var som störst och inte som det ibland ges intryck av på grund av psykiatrireformen. Motiven bakom minskningen var såväl medicinska, nya och effektivare behandlingsmetoder, som ideologiska. De senaste årens minskningar av vårdplatser har däremot skett av ekonomiska skäl och flera har genomförts snabbare än uppbyggnaden av andra stödinsatser. Enligt en rapport från regeringens psykiatrisamordnare minskade antalet vårdplatser . Det finns även ett mönster med allt kortare vårdtider, vilket ocksååterfinns inom andra hälso- och sjukvårdsområden, inte minst inom geriatriken. Psykiatrins andel av kostnaderna för hälso- och sjukvården har också minskat från till . Därför är den ekonomiska satsningen på psykiatrin 2005 och 2006, som gjort tillsammans med regeringen och , ett viktigt steg i rätt riktning. får kommuner och landsting ökade generella resurser, och vi menar att de har ansvar att komplettera satsningen på psykiatrin inom ramen för dessa så att kvaliteten och tillgängligheten i psykiatrin förbättras. Förändringarna inom psykiatrin har inte bara omfattat strukturen utan även gällt innehållet. Psykiatrin är ett av de områden inom hälso- och sjukvården som dominerats av ideologiska diskussioner och konflikter. I grunden handlar det om psykiska sjukdomars relation till kropp och själ. Det har varit vanligt förekommande att utifrån olika idelogiska ställningstaganden dela upp människan i antingen kropp eller själ, ett förhållande som inte gynnat den enskilda patienten. Dagens psykiatri behöver se människan och därmed dennas behov utifrån ett helhetsperspektiv. Den enskilda patienten kan få helt olika behandlingar beroende på var i landet man bor och vilken grundsyn på vården ansvarig behandlare har. Det är inte ett rimligt förhållande. anser därför att skyndsamt påbörjar ett arbete som innebär nationella evidensbaserade riktlinjer för behandling av psykisk ohälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns stora skillnader i synsätt mellan somatisk ohälsa och psykisk ohälsa. Ett konkret exempel är möjligheten till s.k. second opinion. Second opinion innebär att patienten har möjlighet till ytterligare ett utlåtande vad gäller diagnos och behandling för vissa svåra och dödliga somatiska sjukdomar. En allvarlig psykos som schizofreni kan vara livslång och t.o.m. dödlig om den ej behandlas. Schizofreni kan behandlas på olika sätt och grundsynen på sjukdomen skiljer sig mellan olika utövare även om en större enighet är på väg att utvecklas. anser därför att regeringens psykiatrisamordnare bör få i uppdrag att se över möjligheten för en utvidgning av "second opinion" till att omfatta även svåra psykiska sjukdomar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är viktigt i då psykiatrin står i fokus att utvecklingen får sprida sig i hela organisationen. Den senaste tidens tragiska händelser som berört människor med psykisk ohälsa har tenderat att bara handla om antalet slutenvårdsplatser. ser det som nödvändigt att psykiatrins alla delar ges möjlighet till utveckling. I använder man begreppet psykiatrisk hälsovård som en markering av det allmängiltiga i psykiatrin och den inryms med övrig hälso- och sjukvård. Det är en markering som anser att även den svenska psykiatrin bör överväga. Psykisk ohälsa kan drabba vem som helst: unga, gamla, missbrukare, funktionshindrade, kvinnor och män. Trots det är många insatser inom psykiatrin utformade så att den som har andra problem utöver den psykiska ohälsan inte inryms. Det är en viktig orsak till att så många människor med psykisk ohälsa hamnar mellan stolarna. Människor med psykisk ohälsa och missbruk i kombination är en särskilt utsatt grupp som har behov av samtidiga insatser. Äldre och personer med intellektuella funktionshinder är andra grupper som psykiatrin har få eller inga insatser att erbjuda. anser att regeringen bör utarbeta en handlingsplan för hela den psykiatriska hälso- och sjukvården där såväl hälsoarbetet som den slutna vården ingår och där insatserna tar hänsyn till alla kategorier av människors behov. Handlingsplanen bör omfatta hela vårdkedjan, dvs. både landstingens och kommunernas ansvar. Särskild vikt bör läggas på en struktur som ger möjlighet till samtidig behandling av missbruk och psykisk ohälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Språket är en central del av den psykiatriska hälso- och sjukvården. Det är genom ord som patienten ger behandlaren en möjlighet till insikt i de behov hon eller han har. Orden kan också användas som behandling. Det är därför viktigt att psykiatrin tar hänsyn och utvecklas så att de svenskar som inte har svenska som modersmål ges möjlighet till psykiatrisk hälso- och sjukvård. Ett särskilt ansvar har regeringen att se till att psykiatrisk hälso- och sjukvård också finns tillgänglig på de fem nationella minoritetsspråken - samiska, jiddish, romani-shib, meänkieli och finska. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den psykiatriska hälso- och sjukvården har ett viktigt uppdrag i mötet med asylsökande och invandrade och att insatser för att möta dessa behov ges . Denna fråga utvecklas i motion "Flyktingmottagandet i stat, kommun och landsting". Det har skett en ökning av den psykiska ohälsan hos befolkningen. Alltfler uppger att de har symtom som oro, sömnsvårigheter och nedstämdhet. Detta avspeglas också i läkemedelskonsumtionen med en accelererande ökning av SSRI-preparat vilka ordineras mot framför allt depressioner och ångesttillstånd. Enligt en pilotstudie från angav männen att de upplevde i snitt med dålig psykisk hälsa och kvinnorna i snitt med dålig psykisk hälsa. De som upplevde flest antal dagar med dålig psykisk hälsa var kvinnor i åldern . Omräknat i procent är andelen som upplevde nedsatt psykiskt välbefinnande för män och för kvinnor. Den riktigt alarmerande ökningen av psykisk ohälsa återfinns bland barn och unga. Det är särskilt allvarligt eftersom det grundlägger det fortsatta hälsotillståndet resten av livet. Även användandet av SSRI-läkemedel har ökat bland barn och unga och köerna till BUP, barn- och ungdomspsykiatriska mottagningar, är långa. I debatten om psykiatrin saknas den kanske viktigaste delen - prevention. Förebyggande insatser är enligt vår mening alltid att föredra både för individen och samhället. Området självmord och självmordsprevention har fått ett visst genomslag men preventionsarbete saknas ofta inom de övriga delarna i psykiatrin. Det råder även en viss oklarhet på myndighetsnivå om vem som har det övergripande ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. anser därför att regeringen bör se över och förtydliga vem som har ansvaret för det förebyggande psykiatriska arbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns behov av riktade folkhälsoinsatser mot enskilda grupper i samhället. I visade ett flertal indikatorer på att flera invandrade grupper, och då speciellt kvinnorna, uppvisade sämre psykisk hälsa än svenskfödda. Finska invandrade hade enligt samma rapport signifikant sämre psykisk hälsa än svenskfödda. träffade Sverigefinska delegationen och bildade en referensgrupp inför arbetet med sverigefinnarnas psykiska hälsa. kan konstatera att det finns stora behov för riktade folkhälsoinsatser och uppföljning av den psykiska hälsan hos många invandrade och i synnerhet bland finska invandrade. bör därför ges i uppdrag att skaffa mer kunskap och analysera vilka strategier som behövs för att behandla och förebygga ohälsa inom alla dessa grupper. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I en demokrati bör det optimala vara att varje människa ges möjlighet till ett meningsfullt liv. För människor med långvariga och kroniska sjukdomar är det ofta svårt att få tillgång till ett socialt liv. Orsaken till det är inte sällan det övriga samhällets oförmåga att utforma miljöer och byggnader på ett sådant sätt att funktionshindret inte blir ett handikapp. En människa med psykiskt funktionshinder har ofta ett dolt funktionshinder som kan bli lika handikappande som ett synligt om miljön saknar anpassning. Det psykiska funktionshindret glöms därför ofta bort i samband med utformningen av olika samhällsfunktioner, möjligheter och utveckling av hjälpmedel osv. I SOU 2004:83 "Hjälpmedel" nämns hjälpmedel som kognitivt stöd vilka stödjer funktioner som minne, problemlösning, planering osv. Det är hjälpmedel som är verkningsfulla även för dem med psykiskt funktionshinder. Utredningen pekar också på att vissa diagnosgrupper har svårt att få hjälpmedel och föreslår därför att alla, oavsett hur behovet av personliga hjälpmedel aktualiserats, har rätt att få sitt behov bedömt. menar att en sådan bestämmelse är av stor betydelse för dem med psykiska funktionshinder. anser därför att regeringen i beredningen av SOU 2004:83 särskilt bör beakta behovet av hjälpmedel för psykiskt funktionshindrade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utvecklingen av vård och behandling av psykiskt sjuka och funktionshindrade är betydelsefullt, men också behovet av sysselsättning och anpassade boendeformer är grundläggande. Sysselsättning och bristen därpå var en av de punkter som särskilt pekade ut i utvärderingen av psykiatrireformen. Det krävs enligt en översyn som omfattar hela arbetsmarknads- och sysselsättningsområdet för psykiskt funktionshindrade - från möjligheten till sociala träffpunkter till regelrätt arbete. I det sammanhanget vill erinra om socialutskottets tillkännagivande (2002/03:SoU1): Utskottet anser att det mot bakgrund av bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453) finns skäl att kartlägga och analysera hur psykiskt funktionshindrades behov av någon form av sysselsättning i realiteten tillgodoses. Utskottet anser det också värdefullt att kartlägga och analysera huruvida psykiskt funktionshindrade får daglig verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringen bör, även i dessa både avseenden, återkomma till med en redovisning av resultaten och med förslag till åtgärder. Den ekonomiska satsningen till psykiatrin i budgetpropositionen anger att den bl.a. ska användas till uppbyggnad av olika boendeformer. ser mycket positivt på detta och anför att det särskilt bör beaktas att psykiskt funktionshindrade ska kunna erbjudas boende i sin geografiska hemvist, om den enskilda inte önskar något annat, så att antalet placeringar långt från det sociala nätverket undviks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Kvinnor och män i psykiatrin Vi befinner oss med god marginal på andra sidan och trots det är mannen fortfarande i medicinen. Mycket har gjorts och många diskussioner har förts där jämställdheten har debatterats men föga har gjorts konkret. publicerade 2004 en rapport om könsperspektiv på hälso- och sjukvården "Jämställd vård?". Där konstaterar man att fler kvinnor än män i samtliga åldersgrupper upplever oro och ångest. Självmord är däremot betydligt vanligare bland män än kvinnor. I det sammanhanget kan det vara viktigt att notera att fler kvinnor äter antidepressiva läkemedel än män. Kvinnor ordineras mer antipsykotiska läkemedel än män trots avsaknaden av dokumenterad psykosdiagnos. Enligt samma rapport från saknas det klinisk forskning och kunskap om könsspecifika faktorer inom psykiatrin. Det finns kvarlevor inom den psykiatriska och psykologiska kunskapssynen som innebär att avvikelser från heteronormativiteten är ett symtom på ohälsa eller en avvikelse från det normala. En debatt har pågått om som ingår i de flesta psykiatri- och psykologutbildningar och där homosexualitet utgör ett kapitel bland andra sjukdomsdiagnoser. Internationellt finns det exempelvis psykoanalytiska föreningar som inte tillåter homosexuella att bli analytiker. Det är en allvarlig situation utifrån den kunskap vi har om unga homo,- bi- och transsexuellas behov av psykologiskt stöd på grund av det omgivande samhällets fördomar och förtryck. menar därför att det är angeläget att psykiatrin utformas så att kvinnor och män ges en vård på lika villkor och utifrån sina behov oavsett sexuell läggning eller kön. Regeringen bör därför bereda om jämställd vård och återkomma till med förslag om hur man ska få en jämställd psykiatri. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen bör också ge psykiatrisamordnaren i uppdrag att utifrån de uppgifter denna har också anlägga ett genusperspektiv i sitt uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser också att det behövs en analys av psykiatrin ur ett HBT-perspektiv som innefattar både konkreta insatser och värdegrund. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa bland barn och unga har blivit ett allt större hälsoproblem. Barn upplever redan i mycket låga åldrar stress, oro och sömnproblem. växer köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, vilket innebär att problemen och lidandet får gå onödigt långt innan hjälp erbjuds. Utvecklingen går också mot ett ökat medikaliserande med ökad förskrivning av antidepressiva läkemedel till barn och unga, trots att många antidepressiva läkemedel inte utprovats för behandling på barn och unga. I har dessutom vissa antidepressiva läkemedel bedömts vara direkt olämpliga för barn på grund av förhöjd suicidrisk. I en konsumenthearing i om antidepressiva läkemedel 2003 konstaterades det att den ökade förskrivningen av antidepressiva läkemedel bland såväl unga som gamla är oroväckande. Några av deltagarna pekade på att bristen på psykoterapeutisk behandling kunde vara en orsak. , och har gemensamt skrivit en rapport om en samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. De drar bl.a. slutsatsen att samhällets generella insatser för barn och unga, som t.ex. barnhälsovård, skolbarnomsorg och skola, står för huvuddelen av samhällets resurser för barn och unga. Därmed är de viktiga för barn och ungas psykiska hälsa och i och med det finns det en direkt koppling mellan nedskärningar inom denna sektor och t.ex. behov av barnpsykiatriska insatser. Rapporten från de tre myndigheterna visar också att det troligen finns ett samband mellan nedskärningarna inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan och den samtidiga ökningen av antalet besök inom barnpsykiatrin. Det är därför viktigt att det görs prioriteringar och analyser ur ett barnperspektiv när verksamheter som berör barn omorganiseras eller på andra sätt förändras. Samhällsekonomiskt kan det innebära besparingar då nedskärningar som ger ökade kostnader inom en annan samhällssektor kan förhindras, men framför allt kan mänskligt lidande undvikas. anser därför att regeringen bör ge , och i uppdrag att ta fram en modell för hur statliga och kommunala verksamheter kan analysera förändringar och deras påverkan på barns och ungas hälsa i enlighet med vad som tidigare redovisats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I samband med psykiatrireformens genomförande 1994-1995 sköts frågan om den barnpsykiatriska hälso- och sjukvården . Det har gått och det är hög tid att frågan om barnpsykiatrin bereds. Då alltfler barn och unga upplever psykisk ohälsa är det högst angeläget att när psykiatrin ska utvecklas får barn- och ungdomspsykiatrin inte hamna på efterkälken. bör därför få i uppdrag att se över barn- och ungdomspsykiatrin. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Psykisk ohälsa i kombination med missbruk innebär för många att adekvat hjälp inte kan fås eftersom huvudmännen träter om vad som är huvuddiagnosen. är denna grupp med s.k. dubbel diagnos mycket utsatt då många har fysisk ohälsa och saknar bostad. I denna grupp återfinns också de som på grund av sin ohälsa begår grova våldsbrott eller utsätts för våld. Kvinnor med dubbel diagnos är oftare utsatta för sexuella övergrepp och våld än andra. Behandling och omvårdnad av personer med psykisk ohälsa och missbruk ska kännetecknas av kontinuitet och insatser som ger behandling mot både missbruket och insatser för att återvinna psykisk hälsa. anser att Socialstyelsen bör ges i uppdrag att kartlägga, analysera samt ge förslag till strategier för vård och behandling av personer med dubbel diagnos. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mental Hälsa (RSMH) har utifrån bl.a. utvärdering av psykiatrireformen visat på att psykiskt sjuka och funktionshindrade fortfarande har mycket begränsade möjligheter till inflytande. Det är en mycket allvarlig brist eftersom förutsättningarna för en effektiv behandling eller åtgärd bygger på den enskildas egen medverkan och kunskap om sina behov. Inte minst visar det på en bristande demokrati. Ett demokratiskt rättssamhälle ska omfatta alla medborgare - det måste vara en etisk plattform för psykiatrin. Att vara psykiskt funktionshindrade eller psykiskt sjuk är redan i sig, bl.a. utifrån samhällets attityder, ett underläge och utanförskap som hindrar återhämtning vid svåra psykiska problem. Det finns många möjligheter att skapa inflytande för patienter inom psykiatrin. På generell nivåär brukarråd och brukarrevisioner goda exempel på regelbunden uppföljning av verksamheterna utifrån ett brukarperspektiv. Viktiga samarbetspartners i skapandet av brukarinflytande på generell nivåär brukarorganisationerna. Enligt var detta arbete fortfarande i sin linda. anser att en dialog med brukarorganisationerna är väsentlig för utformandet av generellt brukarinflytande.