ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ458 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. Det skånska kulturlandskapet har formats under tvåårtusenden, men för att ge stordriftsvinster förändras det nu i rask takt. Allt effektivare utdikning har gett färre våtmarker, med större artfattigdom. Bäckar och åar har rätats ut för att passa in i de stora arealerna och man odlar allt närmare vattendragen. Det får till följd att vattendragen flyter rakare och snabbare och transporterar bort kväve och fosfor som övergöder . Även pilevallarna blir färre och färre. Den flacka skånska landskapsbilden är inte längre så pittoresk med byar med halmtak, frigående gäss, väderkvarnar och pilealléer. Detta kan man inte enkelt avfärda med att utvecklingen är oundviklig. Många av de skånska särdragen har haft en mycket praktisk motivering, som håller . Av 1800-talets 1 400 skånska väderkvarnar återstår nu bara 475 men ständigt dyker nya, moderna väderkvarnar upp längs den skånska horisonten, de många vindmöllorna. är, och har alltid varit, ett vindomsusat landskap och de som lever med och inte mot naturen kan dra nytta av det. På samma sätt är det med pilevallarna, som vansköts och försvinner. De planterades inte en gång som pittoreska inslag i landskapet, utan som vindskydd. Och som vindskydd är de ännu oslagbara. Pilevallarna behövs åter som vindskydd för att skydda mot den omfattande jorderosion som blåser tusentals ton bördig jord i havet, i synnerhet vid höststormar när åkrarna är plöjda. De behövs också som vindskydd för grödan. En åker i lä har i genomsnitt 1 grad varmare, vilket har stor effekt på tillväxten pååkern och möjligheten att fåännu bättre skördar. Allra mest märks behovet av lä påÖsterlen med dess fruktodlingar, där en storm i fel tid kan föröda en äppleskörd. Pilevallarna behövs åter för att stoppa kväve- och fosforläckaget till vattendragen. Täta pilevallar, inte minst längs åar och bäckar, och ytterligare en 10 meters fredad odlingsfri zon längs vattendragen skulle innebära stora miljövinster för och en stor vinst av artrikedom av både djur och växter. Pilevallar är lätta och billiga att plantera. har en mycket god förmåga att reproducera sig. Det räcker med att sätta sticklingar i åkervallen, så växer pileträd upp om sticklingen lämnas i fred. Som bekant hamlas pilarna , och de nedklippta grenarna kan bli ett ekonomiskt gott tillskott för energiodling. En sådan energiodling skulle också ge goda arbetstillfällen. Till dessa ekonomiska argument kommer det kulturhistoriska, att den gamla, historiska landskapsbilden kan behållas. De estetiska värdena ska inte heller förringas, med de vinster av turismen som har. Ett totalt flackt och blåsigt monokulturlandskap lockar varken lokalbefolkning eller turister, så som ett ombonat, vindskyddat och varierat landskap med slingrande cykelstigar längs pilevallar gör. Skånberg (kd)
mot · GS02MJ459 · 2004-09-30 00:00:00 — Odlingfria zoner längs vattendrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i lagstiftningen införa krav på odlingsfria zoner längs vattendrag. Medan svenska miljöbelastande utsläpp på ett flertal områden sjunker kan av tillgänglig statistik inte utläsas någon minskning av vattendragens transport av fosfor och kväve till kusten. Den kustnära övergödningen är ett stort problem i som helhet, inte minst vid där nu algblomning och tångdrivor längs kusten är ständigt återkommande problem. Denna kustnära övergödning är i allt väsentligt nationellt betingad och beror just av de åar och vattendrag som avvattnar jordbruksbygden, och transporterar stora mängder fosfor och kväve till kusten. För att få ner jordbrukets miljöbelastning har många åtgärder föreslagits, som t.ex. höjda miljöavgifter på handelsgödsel. Ytterligare ett sätt, med kanske bättre förutsättningar att möta större tolerans av lantbrukarna, är att ställa generella krav på att lämna en odlingsfri zon längs alla vattendrag. Enligt tillgänglig sakkunskap skulle sådana gröna zoner verksamt bidra till att ta upp kväve och fosfor så att åarna inte blir övergödda. Samma funktion har också bevarade och nyanlagda våtmarker och översilningsängar. Dräneringsvattnet kunde också samlas i dammar och åter tillföras åkrarna, projekt som lämpligen kunde bekostas ur EU-stödet. Skånberg (kd)
mot · GS02MJ464 · 2004-09-29 00:00:00 — Ökat inflytande för länsstyrelserna över lokala miljöfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat lokalt inflytande över lokala miljöproblem. Många miljöproblem är utpräglat lokala. Det gäller exempelvis buller som inte i någon mening drabbar andra än dem som hör ljudet i fråga. Det gäller även utsläpp till luft och vatten som stannar lokalt och inte i något avseende sprids till det omgivande landet. gäller att kännedom om lokala förhållanden vad avser inverkan på miljön (av något) oftast är störst på den lokala nivån. Hur stor olägenhet som orsakas till exempel av bullret från en flygplats eller en viss vägdragning kan oftast bedömas bättre av berörd länsstyrelse än av i huvudstaden. Trots dessa uppenbara förhållanden så sker mycket av styrning av hanteringen av lokala miljöproblem centralt, framförallt av . Några aktuella exempel på detta är tillståndsgivning för flyg och snöskotrar i fjällen. Här vill nu strama upp reglerna med hänvisning till olika miljömål, bland annat målet om en tyst fjällmiljö. Enligt många bedömare på lokal nivåär dock problembeskrivning överdriven och regelskärpningen onödig ur saklig, miljömässig, synpunkt. Alldeles oavsett sakläget är det emellertid önskvärt, av demokratiska och sakliga skäl, att beslut som handlar om lokala miljöproblem i större utsträckning än nu handhas på lokal nivå. Då det gäller exempelvis villkoren för vattenskotrar i är det rimligt att dessa fastställs av i , naturligtvis inom de ramar som regering och riksdag bestämt i sin lagstiftning. Och lika rimligt är det att i fastställer de konkreta villkoren för flyg och (snö-) skoterfärder i de norrbottniska fjällen, även här givetvis inom ramen för gällande miljölagstiftning. Med hänvisning till ovanstående vill vi att uttalar att det är önskvärt med ett större lokalt inflytande över hanteringen av lokala miljöproblem. Regeringen bör göra en översyn av myndighetsuppgifterna inom miljöområdet, syftande till att ge ett större utrymme för lokal detaljstyrning. Mer konkret kan översynen undersöka i vad mån myndighetsuppgifter som utförs centralt av kan överflyttas till länsstyrelserna eller annan lokal myndighet.
mot · GS02MJ469 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge med omgivande områden status som nationalstadspark. Genom en ändring i lagen om hushållning med naturresurser (NRL) har möjligheten öppnats att förklara områden för nationalstadspark, om området i huvudsak är oexploaterat och då parklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till, ur rikssynpunkt, unika landskap. första nationalstadspark är området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården i och kommuner. har också Uppsalaåsen-Fyrisån i och det centrala i blivit nationalstadsparker. Regeringen kan överväga att förklara områden för nationalstadspark. Det bör övervägas i samband med den fortsatta fysiska riksplaneringen. och med omkringliggande områden uppfyller väl de kriterier som gäller för en nationalstadspark. Argumenten för en nationalstadspark är att skydda tillgång till en rik och varierad natur- och kulturmiljö, något som blir allt viktigare för människors välbefinnande. För boende i tätorter är tillgången till parker och grönområden av stor betydelse för vardagsmiljön och för rekreation och friluftsliv. Dessa områden har också betydelse för människors hälsa och för den biologiska mångfalden i tätorterna. Status som nationalstadspark innebär ett samlat och långsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m. Ny bebyggelse och nya anläggningar får komma till stånd och andra ingrepp utföras endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmark och utan att i övrigt skada natur- och kulturvärden i området. De ekonomiska konsekvenserna av ett utpekande bör vara begränsade. och är inte detaljplanlagda och har inget förordnande enligt naturvårdslagen. Däremot är området i översiktsplan markerat som område av riksintresse för sina kulturvärden och område för långsiktigt bevarad markanvändning. Kommunen äger i stort sett all mark i området. Enskilda objekt som kan framhållas är bl.a. , , , och Klippträdgården. Några aktuella exploateringsintressen är inte kända och området är starkt förankrat i kommunen som en betydelsefull stadspark. De fördelar som skulle uppnås med att och angränsande områden förklarades som nationalstadspark är att skyddet skulle bli starkare och därmed långsiktigt trygga områdets fortbestånd utan exploateringsintrång. Dessutom skulle uppmärksamheten av en sådan förklaring ge dessa områden en tydligare bevarandestatus.
mot · GS02MJ471 · 2004-09-30 00:00:00 — Fiskets roll för kustens utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiskets roll för kustens utveckling. Fisket är en av basnäringar. Yrkesfisket har satt sin prägel på många kustområden och bidrar genom sin aktivitet till att de lever året om. I fiskesamhällen kan näringslivets infrastruktur, med betydelse för många branscher, hållas igång med hjälp av fisket. I många fall finns det en positiv samverkan mellan fisket och lokalsamhället med ömsesidig nytta för bägge parter. Längs alla landets kusträckor och insjöar finns exempel på vidareutveckling av näringen med positiva effekter på ekonomi och sysselsättning. Men fiskets samhällsekonomiska betydelse har inte uppskattats fullt ut. Det finns utvecklingsmöjligheter som inte tagits till vara vid planeringen av infrastruktur och hamnområden, vilket fått konsekvenser för yrkesfisket. Fisket bör ges en plats i de regionala utvecklingsplanerna för kustområden. Genom att betrakta fisket som en tillgång som kan vidareutvecklas i samverkan med andra branscher kan både fisket och skärgården fortleva. har fiskets betydelse för folkhälsan aktualiserats. Fisk är utan tvivel ett mycket viktigt inslag i en näringsrik och nyttig kosthållning. Ökad uppmärksamhet kring kostens betydelse för det allmänna hälsotillståndet understryker att bör verka för att fisk och skaldjur får en mer framskjuten plats i hushållens och institutionernas konsumtion. En utveckling av nya produkter, även baserade på fiskslag som inte utnyttjats, är en angelägenhet för kustområdena.
mot · GS02MJ479 · 2004-09-27 00:00:00 — Bevarande av en svensk mjölkproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bevara en svensk mjölkproduktion. Jordbruk och livsmedelsindustri betyder mycket för , vad gäller både ekonomi och ekologi. Den ökande konkurrensen tillsammans med att EU-ersättningarna frikopplas från kravet på att producera mat gör risken allvarlig att "världens bästa livsmedelsproduktion" riskerar att liksom tidigare textil- och varvsindustrin, flytta utomlands. Lönsamheten är mycket pressad inom näringen, den ansvariga myndigheten räknar med minskning av spannmåls- och nötköttsproduktionen och är osäker på utvecklingen i övrigt. Det finns en väldig skillnad mellan livsmedelsproduktion och att tillverka kläder eller båtar. Det handlar om vårt dagliga bröd som vi måste äta , det handlar om att utnyttja fotosyntesens underverk för att genom kraften i våra åkrar och betesmarker producera högkvalitativ mat, vilket ger ökad BNP, fler jobb och bevarar det öppna kulturlandskapet. jordbruk är bland de miljö- och djurskyddsvänligaste i världen. En utveckling som driver jordbruk och livsmedelsindustri utomlands ger alltså betydande negativa effekter för miljön och för djurskyddet, hotar det öppna landskapet och försämrar drastiskt det gröna kretsloppet. Mjölkproduktionen är av särskild stor betydelse i dessa avseenden eftersom den står för så stor del av arbetet och det satsade kapitalet i det svenska jordbruket, eftersom den betyder så mycket för det öppna landskapet genom sitt användande av vall och betesmarker i främst skogs- och mellanbygderna, eftersom den producerar kalvar som ger betande nötkreatur, eftersom den förbrukar stora mängder spannmål och eftersom den utgör basen för en stor del av livsmedelsindustrin. EU:s jordbruksreform pressar nu mjölkproduktionen mycket hårt med sjunkande marknadspriser. Risken för att en betydande del av den svenska mjölkproduktionen och -industrin försvinner när många ger upp och få vågar investera är uppenbar. Detta skulle vara mycket negativt för både BNP, sysselsättning och vår ekologi. Vår uppfattning är att staten måste göra allt vad som står i dess makt för att inom stödja en fortsatt livskraftig svensk mjölkproduktion. I första hand är det självfallet upp till näringen att på gårdar och mejerier göra sitt yttersta, men staten måste bidra genom ett bättre företagsklimat, lägre skatter, mindre byråkrati, enklare regler och fullt utnyttjade EU-ersättningar som utbetalas möjligt. Men vi anser också att mjölkreformen är alltför radikal och prispressen är alltför hård. Mjölkbönder i olika EU-länder, inklusive , visar sin desperation. bör därför i driva på för en mildring av refomen, främst genom att mjölkkvoterna inte ökas utan snarare minskas, för att stabilisera och höja marknadspriset till bärkraftiga nivåer.
mot · GS02MJ484 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en vildsvinspolicy och om typgodkända burfällor. Antalet vildsvin har ökat mycket kraftigt i landet. Enligt de beräkningar som finns är stammen drygt 30 000 djur och tenderar att öka . Ökningen kommer även fortsättningsvis att vara kraftig eftersom vintrarna tenderar att bli mildare och vi vet att med en mild vinter kan en sugga få upp till 3 kullar med upp till 12 kultingar i varje kull. En kulting född hinner också bli könsmogen under . Detta trots att jakten är fri runt. Populationsutvecklingen är liknande även i . Geografiskt är det troligt att vildsvinet inte kan sprida sig alltför långt norrut eftersom svinet i normalfallet minskar kraftigt i vikt över två vintermånader. I delar av landet med långa vintrar finns troligen inte de rätta förutsättningarna för överlevnad. En del anser att det är positivt att vildsvinet åter har etablerat sig i medan andra pekar på problemen för bland annat jord- och skogsbruket. Vildsvinet är också en trafikfara. Man kan konstatera att vildsvinen är det svåraste viltet att jaga. Man har dels problemen med nattlig jakt men också svårigheten att utbilda fungerande jakthundar. Burjakt har varit använd i vissa andra länder. I bl.a har man med framgång använt denna jaktmetod med gott resultat. Frågan om att ta fram en typgodkänd burfälla av nät har varit aktuell vid utan att komma till sin lösning. I stället diskuteras att man kan dela ut dispenser för att använda godkända rävfällor vilket är en mycket sämre lösning än att ha särskilda fällor som är konstruerade för vildsvinsjakt. En enkel nätfälla skulle vara fullt fungerande och också innebära en säkrare jakt. Kostnaden att typgodkänna en bur är . Det är ej rimligt att tro att någon privatperson är beredd att satsa dessa pengar utan det vore rimligt att får i uppdrag att typgodkänna en nätfälla som sedan jägarna kan använda. Vi menar också att vildsvinsstammen har blivit så stor att det inte går att bortse från problemen. Det behövs därför en statlig vildsvinspolicy på samma sätt som vi har en policy för andra djurarter där man ser ett problem med populationsstorlek. Syftet med vildsvinspolicyn ska vara ett begränsa stammens storlek och därigenom begränsa skadorna på både jord- och skogsmark men också minimera riskerna för vägtrafiken.
mot · GS02MJ485 · 2004-09-30 00:00:00 — Utbildningsbehovet inom skogs- och träindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsbehovet inom skogs- och träindustrin. I flera utredningar, bland annat 2001, pekas på de problem som finns att nå målen för skogsvårdande åtgärder. Under innevarande höst har påtalat det överuttag av svensk skogsråvara som sker, som man ser ett ökat behov av råvara . Man åberopade i detta sammanhang även de problem som undermålig gallring och röjning innebär. Fackliga organisationer har framhållit att ca skog är i akut behov av röjning för att önskvärd kvalitet på skogsbeståndet skall kunna uppnås. Svensk skogs- och träindustri har en lång tradition att hantera skogsråvara från rot till färdiga produkter. års debatt har dock visat på brister i möjligheten att ta fram erforderlig mängd råvara av god kvalitet liksom att allt för mycket av vidareförädlad trävara kommer till genom import. ledande roll inom området riskerar att gå förlorad. En viktig förutsättning för att klara utmaningarna är ökade satsningar på utbildning inom skogs- och träindustri. Regeringen bör därför överväga ytterligare insatser för att höja kompetensen när det gäller bland annat ny bearbetningsteknik och viktig produktutveckling.
mot · GS02MJ486 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad jakt på skarv. har haft en kraftig ökning av skarv . En ökning som har gjort att denna fågelart finns så långt upp som i och i hela vårt inland med dess sjöar. Denna ökning är inte enbart av godo. Skarven är en stor konkurrent till yrkesfisket och har när den häckar en stor negativ inverkan på naturen. Exemplen på detta är synliga på många ställen utefter vår kust. Öar har blivit helt förstörda. med högt naturvärde och som i många fall avsatts som naturvårdsområden har blivit något som liknar områden som utsatts för naturkatastrofer. För att komma till rätta med situationen är det nödvändigt att tillstånd ges för allmän jakt på den art av skarv som förorsakar dessa problem.
mot · GS02MJ487 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringspolitiken för svenskt fiske. Förutsättningen för investeringar och nysatsningar är tilltro till framtiden. Entreprenörer och företagare måste våga tro på stabila och goda villkor i näringslivet. De förutsättningar som uppmuntrar till en viss investering måste vara bestående för att företagare skall satsa på ett långsiktigt engagemang. Politiska utspel som bottnar i en negativ syn på verksamheten och dess framtid skapar osäkerhet. Mot denna bakgrund behövs en näringspolitik med målet att främja utvecklingen av svenskt fiske. Efterfrågan och konsumtionen av fiskeprodukter kan ökas väsentligt. Med en positiv näringspolitik skapas utrymme för produktutveckling och framväxt av nya företag. Genom tillväxt i fiskesektorn ökar också näringens lönsamhet. Effekterna av en positiv utveckling på dessa områden är en koncentration av fiskets produktionskapacitet till de segment där tillväxten äger rum och stabil sysselsättning. Det behövs ett djupare engagemang i fisket från företrädare för näringslivspolitiken och myndigheter med ansvar för densamma.
mot · GS02MJ488 · 2004-09-30 00:00:00 — Policy för ekologiskt och ekonomiskt uthålligt fiske tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en policy för ekologiskt och ekonomiskt uthålligt fiske. behöver en policy för uthålligt fiske. Havet, kustområdena och insjövattnen ger ett viktigt bidrag till sysselsättning och livsmedelsförsörjning i . Fisk är hälsosam föda och efterfrågan på färsk fisk och fiskprodukter kommer sannolikt att bli ännu större. Fisket måste ta hänsyn till vad som biologiskt är möjligt för att säkra det framtida uttaget. En helhetssyn på ekosystemet, där även människan ingår, behövs vid all fiskeriförvaltning. I havsfisket skiljer man mellan kustfiskets förvaltning och förvaltning av sill, skarpsill, torsk och många andra arter som till sin natur är "internationella", d.v.s. sådana bestånd som fiskas även av andra nationer. Biologisk överexploatering har medfört stora problem med islandssillen som det mest uttalade historiska exemplet. I har dessutom uteblivet vattenutbyte bidragit till försämringen. Människans inverkan på vattenmiljön har på sina håll förorsakat allvarliga problem för yrkesfisket. I all förvaltning bör man bygga på tidigare erfarenheter och åtgärder som visat sig vara effektiva. På många håll i världen har det visat sig att om fiskets förvaltning får ett starkt stöd genom fiskets egna organisationer, så blir förvaltningen lättare accepterad och framför allt effektivare. En förutsättning är att yrkesfiskare, förvaltare och fiskerivetenskapare har ett forum för diskussioner. Kustfisket, som är en väsentlig aktivitet inom ramen för "levande kust" är främst en nationell angelägenhet medan havsfisket regleras av den Europeiska unionen genom den gemensamma fiskeripolitiken. I riktlinjerna för FAO:s försiktighetsansats finns fyra huvudpunkter som kan ligga till grund för fiskets hållbara utveckling, nämligen att: förbättra den hållbara exploateringen av de levande resurserna, förebygga oåterkalleliga eller oacceptabla skador på miljön, förbättra det socio-ekonomiska resultatet för fisket, förbättra säkerheten och arbetsbetingelserna till sjöss.
mot · GS02MJ490 · 2004-09-24 00:00:00 — EU-stöd till tobaksodling och vinomvandling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU arbeta för att stödet till tobaksodling och vinomvandling upphör. Att genom olika program försöka främja folkhälsan och stödja vin- och tobaksodlandet innebär dubbla budskap och undergräver trovärdigheten för det viktiga folkhälsopolitiska arbetet. Produkter skadliga för folkhälsan borde undantas från de vanliga inre marknadsreglerna. I förslaget till nytt konstitutionellt fördrag för EU ges arbetet för bättre folkhälsa större tyngd än i det nuvarande. Bl.a. anges möjligheter att ingripa för att begränsa skadorna. av tobak och alkohol. stödjer EU inom ramen för inre marknaden tobaksodling och viss omvandling av osäljbart vin till industrialkohol. satsas på detta stöd, som pengar satsas på att motverka rökvanorna. Att slopa dessa stöd bör vara en högt prioriterad uppgift oberoende av hur och när EU:s jordbrukspolitik reformeras.
mot · GS02MJ512 · 2004-09-23 00:00:00 — Eftergymnasial yrkesutbildning inom jord och skog tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om eftergymnasial yrkesutbildning inom jord- och skogsbruk. Jord- och skogsbruket står för viktiga framtidsfrågor, såsom ekologisk balans, livsmedelskvalitet, landsbygdsutveckling samt livskvalitet. En avgörande framgångsfaktor är näringens framtida kompetensförsörjning. Välfungerande eftergymnasiala yrkesutbildningar inom naturbruket för jord- och skogsbrukets behov är av nationellt intresse. De nuvarande påbyggnadsutbildningarna, PU, har varit starkt efterfrågade. Formen har visat sig vara flexibel och relativt enkel att anpassa till efterfrågan och skulle kunna användas som modell för en fortsatt riksrekryterande utbildning. I och med att beslutat att avveckla systemet med interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar dras förutsättningarna undan för dessa utbildningar. Det är av stor vikt att regeringen skyndsamt utarbetar ett förslag om hur behovet av riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov kan tillgodoses när den interkommunala ersättningen avvecklas.