mot · GS02Bo236 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att våra skärgårdar skall leva året runt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge tilläggsdirektiv till av plan- och bygglagstiftningen. Runt om i våra kustområden diskuteras olika möjligheter att trygga ett fortsatt åretruntboende och bibehålla en levande bygd. Konkurrensen om kustens resurser ökar, omvandlingen av helårshus till fritidshus accelererar och priserna stiger. I en enkät till alla skärgårdsföreningar, som har genomfört, anges uppköpen av helårshus som det största hotet mot att skärgården skall fortsätta att leva och utvecklas. Våra kustsamhällen håller på att förvandlas till spöksamhällen som lever endast under några korta sommarmånader. Övriga delen av året är det tomma hus, ödsliga vägar och brist på serviceinrättningar som dominerar bilden. har i sin skrift () påpekat detta problem och antyder olika lösningar som exempelvis "boendeplikt" enligt norsk modell. I finns två lagar som kan användas för att styra omvandlingen av helårshus till fritidshus och vice versa. I den norska kan man skilja på helårsbostäder och fritidsbostäder på ett tydligare sätt än i den svenska lagstiftningen. Kommunerna kan i en plan reglera att marken bara får användas för helårsbostäder. Planlagstiftningen är dock inte tillräckligt stark för att kommunerna verkligen med juridisk kraft skall kunna hävda helårsboendet i varje enskilt fall. Det kan man däremot göra genom att tillämpa Konsesjonsloven - en förvärvslagstiftning som reglerar och kontrollerar användningen av fast egendom - och införa s.k. boplikt. Ett 70-tal norska kommuner använder denna lagstiftning. I dessa kommuner finns särskilda områden av sätta för fritidshus. Boplikten innebär att en köpare av en fastighet förbinder sig att huset skall användas för helårsboende. Ofta anses boplikten vara uppfylld om huset bebos minst halva delen av året. Boplikten är omdiskuterad, särskilt av resursstarka köpare som vill förvärva ett fritidshus. I många kommuner ses den i stället som en nödvändig förutsättning för att attraktiva kustorter skall kunna förbli levande helårsbygder. Risör kommun, på Sörlandet, uttrycker detta tydligt i sin policy: "Formålet med boplikt er å opprettholde fast bosettning, slik at det er liv og virksomhet i kommunen heile året". (Risör kommune 26.09.02). I skiljer man i plan- och bygglagstiftningen på helårshus och fritidshus. Kommunerna kan i sin planering säkerställa områden för helårsboende respektive fritidsboende. I finns också ett generellt förbud för utländska medborgare att förvärva fritidshus längs danska . PåÅland finns den s.k. hembygdsrätten. Denna innebär att inga andra än de med hembygdsrätt påÅland får köpa fast egendom. Hembygdsrätten erhåller alla som föds påÅland eller har bott påÅland . I praktiken får hembygdsrätten liknande effekter som den norska boplikten. Även andra länder i försöker på olika sätt reglera helårsboende gentemot fritidsboende. Inom EU har behovet av regelverk också diskuterats. I rapporten change framhålls att stora delar av de områden i som är attraktiva för fritidsliv riskerar att avfolkas. Man påpekar att det är viktigt att behålla dessa områden, exempelvis skärgårdssamhällen, som levande kulturbygder och efterlyser åtgärder som värnar helårsboendet. Förutsättningarna för den helårsboende befolkningen att till ett överkomligt pris köpa bostäder som blir till salu är avgörande för kvarboendet och inflyttningen. Därmed underlättas också möjligheterna för kommunerna att upprätthålla service och arbetstillfällen i de traditionella samhällskärnorna. och har genom ett förbehåll i sitt EU-medlemskap fått behålla sin lagstiftning som förbjuder utlänningar att utan statens dispens förvärva en fritidsbostad. I skulle en lagstiftning enligt norsk modell kunna genomföras eftersom kravet att få köpa bostad kopplas till möjligheten att bo där permanent och har inget samband med nationalitet. För att lösa problematiken med omvandlingen från helårsboende till fritidsboende har en ort, i , lanserat begreppet frivillig boplikt. Exemplet från kan åskådliggöra problematiken. Resöär en ö med broförbindelse som ligger i norra delen av , ca från norska gränsen. är stor till ytan och den består av ett flertal kustsamhällen och byar inåt landet. Kommunen har ca 12 000 mantalsskrivna invånare. Det finns ca 9 000 fastigheter i kommunen, av dessa är ungefär hälften fritidsbostäder. I kustsamhällena är andelen fritidshus större. På består fastighetsbeståndet av fritidshus. För varje försäljning ökar procenttalet. Fastigheterna på Resöär mycket attraktiva på marknaden. Nästan samtliga försäljningspriser ligger . Ett hus med havtsutsikt betingar naturligtvis ett mycket högre värde. Det är billigare att bygga en ny villa än att köpa en gammal på . Smärtgränsen för en vanlig familj beräknas ligga runt 1-1,i fastighetspris. Enligt SCB var medelinkomsten för år /år. Med det beloppet låg på 262:a plats i . Rikssnittet var /år, hade ett snitt på /år. låg i topp med hela i snittlön . har initierat en idé om frivillig boplikt. Den går i korthet ut på att ett regelverk skall skapas som möjliggör för fastighetsägaren att själv avsätta sitt hus till frivillig boplikt. Den frivilliga boplikten följer fastigheten, man är alltså tvungen att sälja fastigheten till en åretruntboende. På detta sätt skapas en glesbygdsmarknad även i attraktiva skärgårdsområden eftersom invånarnas ekonomiska förutsättningar är glesbygdens förutsättningar. Fastighetsägaren avstår en trolig avsevärd kapitalvinst den dag fastigheten säljs, marknadspriset på fastigheten sjunker. Men detta skall också visa sig i taxeringsvärdet, de skall taxeras för sig, och därmed ges en lägre fastighetsskatt . Vid arv skall arvingar få inneha fastigheten som fritidshus. När arvingarna säljer fastigheten skall den säljas till åretruntboende. Arvingarna skall betala en högre fastighetsskatt eftersom den används som fritidshus. Detta skulle innebära att ett lägre marknadspris också möjliggör för en släkting som vill fortsätta att bebo fastigheten året runt att köpa ut de andra arvingarna, en möjlighet som saknas. Exemplet med frivillig boplikt på Resöär intressant och i en utredning bör även detta alternativ tas med och utredas vidare. Den andra möjligheten att komma till rätta med att alltfler helårsbostäder omvandlas till fritidsbostäder är att i detaljplanen möjliggöra att nyplanerade områden skall kunna beläggas med boplikt och på detta sätt särskilja på helårsboende respektive fritidsboende. I dagens plan- och bygglag finns inte den möjligheten. av plan- och byggregler bör i sitt fortsätta arbete ges detta uppdrag i ett tilläggsdirektiv. Det finns två sett att se på sin fastighet: Det är en kapitalvara som skall generera så mycket pengar som möjligt vid en försäljning. Det är mitt hem i en hembygd som jag vill värna om för våra barn. I tenderar vi alltmer att se vårt hem som en kapitalinvestering, ett synsätt som inte delas av skärgårdsbor. Skärgårdsborna värderar sin hembygd högre än så och vill fortsätta att leva och verka där. En levande skärgård ger också turister och fritidshusägare en rikare kulturell upplevelse, en högre servicegrad och en säkrare miljö. Alla vinner på en levande skärgård. En liknande motion har behandlats under förra (BoU5) där utskottet enbart hänvisar till PBL-komitténs pågående arbete. Det är av största vikt att regeringen tar sitt ansvar för en levande skärgård och fullföljer motionens intentioner.