mot · GS02MJ499 · 2004-10-04 00:00:00 — 3.1Grundläggning av goda matvanor4 3.1.1Mindre socker i barnmat4 3.1.4Opinionsbildning riktad mot barn5 4.2Säker kontroll av livsmedel9 4.3Salmonellakontroll av importerat kött9 5.1.2Märkning av hur livsmedel producerats12 5.1.5Märkning av functional food13 5.1.6Märkning av nyttig mat13 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sockerinnehållet i barnmat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hemkunskapsundervisningens roll för hälsosamma kostvanor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolmaten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot TV-reklam till barn i hela EU.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning mellan , , , livsmedelsindustrin, ideella föreningar, lekmannagrupper och andra aktörer inom skola och samhälle. begär att regeringen tillsätter en utredning för att utarbeta en strategi för ekonomiska styrmedel inom livsmedelskonsumtionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge hälsoaspekterna en starkare ställning inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk livsmedelsforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en "Richterskala" för matlarm. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk salmonellakontroll av importerade köttberedningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om GMO. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring av livsmedelslagen så att livsmedels- och djurskyddstillsynen i kan stärkas i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla EU:s miljömärkning, EU-blomman.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av marknadsföringslagen så att lagen blir mer uppdaterad i förhållande till den utveckling som skett inom området functional food.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ursprungsmärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av hur livsmedel producerats. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en nyckelhålsmärkning inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringsdeklaration av socker och fett. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka konsumenternas rättigheter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . 1Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2Yrkandena 4, 13, 14 och 19 hänvisade till LU. 3Yrkande 6 hänvisat till SkU. Alltför många människor i vårt land har matvanor som medför att de förr eller senare kommer att drabbas av kostrelaterade sjukdomar. En matkultur har byggts upp kring snabbmat som ofta är alldeles för fet, har felaktig näringssammansättning för att passa i längden, ger kortvarig mättnadskänsla eller innehåller för mycket socker. Frysta hel- och halvfabrikat blir också alltmer populära. Dels därför att alltfler anser sig ha allt mindre tid att ägna åt matlagning, dels därför att kunskapen om hur maten skall tillagas från råvarustadiet är otillräcklig. Medvetenheten måste öka om hur kosten skall vara sammansatt för att bidra till hälsa och välbefinnande hos medborgaren. 3.1Grundläggning av goda matvanor 3.1.1Mindre socker i barnmat Sockerinnehållet i barnmatsprodukter är en faktor som det kan vara svårt för föräldrarna att bedöma. anser att det skall vara obligatoriskt med näringsdeklaration på all barnmat och att ett tak för tillåten mängd tillsatt socker i barnmat skall införas. ser skolan som ett mycket viktigt instrument för att sprida kunskapen om hur vi skall äta och leva ett hälsosamt liv. Att förmedla goda matvanor till det uppväxande släktet redan från början är mycket lättare än att försöka övertyga vuxna som redan har format attityder och vanor. Ett exempel på ett eftersatt område i skolan är ämnet hemkunskap. Skolans hemkunskapsundervisning skall vara ett redskap för att grundlägga goda matvanor. En färsk undersökning (13/2004) om mat och hälsa i skolan visar att sambandet mat-hälsa inte kommer fram i skolans undervisning. Undersökningen visar att utbildningen i mat och hälsa är bristfällig eller saknas på landets lärarutbildningar. Detta medför att den undervisning eleverna får också blir bristfällig. Det är mycket viktigt att skolan är ett konsekvent föredöme. Om undervisningen talar om hälsosamma matvanor som skolan installerar läskautomater eller på annat sätt exponerar onyttiga produkter så får eleverna dubbla signaler. För att förankra undervisningen om hälsosam mat är det viktigt att skolmaten (som skall vara hälsosam) är aptitlig så att eleverna får ett positivt exempel på vad de själva skulle kunna laga till. Oaptitlig skolmat leder dessutom till ökat godisätande och intag av mindre hälsosam mat som upplevs som mer lustfylld att äta. Läsk och godis har som bekant också negativa effekter på tänderna. Den syra som finns i läskedryckerna kan fräta på tänderna och medföra att tandytan försvinner. En undersökning som genomförde bland 2 538 barn i åldrarna 4, 8 och visar på allvarliga frätskador på barnens tänder, skador som orsakats av omfattande läskdrickande. Emaljen på tandkronorna hade brutits ner och även det underliggande tandbenet hade börjat erodera. anser att regeringen i överläggningar med bör ta upp policyfrågor när det gäller försäljning och förtäring av läsk och godis i skolorna. anser att regeringen skall vara tydlig med att läsk och godis inte skall försäljas inom den offentliga . Matsedeln bör utgöras av varierade och näringsriktiga rätter som innebär en god balans mellan de olika segmenten i kostcirkeln. En annan aspekt som är befogad i skolan är att elever som äter näringsriktig mat orkar koncentrera sig mer på skolarbetet. Felaktig kost leder oftare till trötthet och bristande studiekapacitet. Regeringen bör uppdra åt att öka sina inspektionsinsatser vad avser skolmaten. 3.1.4Opinionsbildning riktad mot barn Barns kostvanor påverkas i stor utsträckning av reklamen och medierna. I marknadsföringslagen är reklam riktad till barn inte särskilt reglerad. Lagen förbjuder inte reklam till barn, och lagen föreskriver inte heller särskilda krav för marknadsföring riktad till barn. Detta kan jämföras med radio- och TV-lagen som stadgar att reklam i en TV-sändning inte får syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . anser att ett förbud bör införas i hela EU mot reklam riktad direkt till barn. har varit föregångsland mot reklam till barn och den norska lagstiftningen bör vara en inspiration även för EU. EU:s konsumentministrar träffade en politisk överenskommelse om ett förslag till direktiv om otillbörliga affärsmetoder. röstade emot förslaget, eftersom det innebär att vi inte får behålla våra strängare nationella regler annat än . /KO menar att direktivet i sin nuvarande lydelse skulle leda till ett sämre konsumentskydd och medföra både rättsosäkerhet och tillämpningsproblem. skall förslaget diskuteras i . I förslaget till direktiv nämns inget om förbud mot marknadsföring riktad till barn, i hela dokumentet nämns ordet "barn" på ett enda ställe i en parentes. Det är viktigt att i ministerrådet driver frågan om att direktivet skall innehålla ett förbud mot reklam riktad till barn. Möjligheterna att införa någon form av styrmedel när det gäller fett och socker i livsmedel bör utredas närmare, liksom möjligheterna till momssänkning på framför allt frukt och grönsaker. Även metoderna och ansvaret för att föra ut saklig hälsoinformation bör närmare utredas. Behovet av samordning inom folkhälsoarbetet behöver lyftas fram tydligare. Det behövs en kraftfull samordning av , , , livsmedelsindustrin, ideella föreningar, lekmannagrupper och andra aktörer inom skola och samhälle. En strategi för ekonomiska styrmedel på hälsoområdet bör utarbetas. Bland möjligheterna bör övervägas hälsoavgifter och hälsoskatter. Dessa bör utformas så att intäkterna av en avgift direkt leds tillbaka till det berörda hälsoproblemet. Hälsoskatter kan då tas ut på särskilt hälsostörande ämnen, till exempel omättat fett och raffinerat socker. föreslår att regeringen tillsätter en utredning för att belysa möjligheter och svårigheter med ekonomiska styrmedel inom livsmedelsmarknaden. möjligheter att t.ex. subventionera och stödja försäljning av hälsosamma och miljövänliga produkter har genom EU-medlemskapet starkt begränsats. anser detta vara oacceptabelt, och att bör driva en linje för att en förändring av dessa begränsningar kommer till stånd. Praxis för vad som betraktas som statsstöd måste revideras och folkhälsoaspekterna måste ges en starkare ställning på den inre marknaden. För att kunna konkurrera med de alltför fetthaltiga maträtterna behövs ökade insatser för att utveckla hälsosamma livsmedel som är lika aptitliga som de mer ohälsosamma varianterna. Konsumenternas krav på livsmedelsprodukterna förändras kontinuerligt. Alltfler efterfrågar mat som går snabbt och enkelt att tillaga och äta. är det relativt ohälsosam "snabbmat" som i första hand mött upp den utmaningen. En produktutveckling krävs därför bland annat i riktning mot kalorifattiga snabbmatsprodukter som kan konkurrera kulinariskt med de etablerade. I bedrivs forskning kring produktion av aptitlig och hållbar snabbmat, s.k. convenience food. Bland annat syftar forskningen till att eliminera den ovälkomna uppvärmningssmaken. Svensk livsmedelsforskning befinner sig i en bekymmersam situation. Regeringen konstaterar i sitt förslag till nationellt forskningsprogram för livsmedel att detta är allvarligt om vi vill behålla en konkurrenskraftig livsmedelsindustri och råvaruproduktion. Problemen är många. Forskarna vet ibland inte var de ska söka pengar på grund av att olika statliga finansiärer har olika ansvarsområden. Det är stora glapp mellan olika myndigheter. Resultatet blir att projekt faller mellan stolarna. Forskare med egna idéer inom förädlingsledet har inte någonstans att vända sig. fastslogs det i en statlig utredning (SOU 1997:167) att halkat efter övriga EU-länder i utvecklingen. Att så lite har hänt är anmärkningsvärt. Bristerna inom forskningen är ett hot mot både livsmedelsexport och råvaruproduktion. Liksom inom annan industri är forskning och utveckling helt avgörande för att livsmedelsindustrin skall kunna ta fram och sälja mervärdesprodukter. Det handlar om att ligga långt framme på områden som handlar om hälsa och functional food, men också om att utveckla råvaruproduktionen och förutspå konsumenttrender. I förslaget till nationellt forskningsprogram pekas även på stora behov av forskning inom livsmedelssäkerhet, folkhälsoområdet och kvalitetssäkring. har forskningen kring kött, grönsaker och tillbehör skett på varje område för sig. För att kunna förbättra den färdiga maten gäller det i stället att kombinera dessa tre områden och se dem som en helhet. I förlängningen har livsmedelsforskningen stor betydelse för bönder. Mindre eller sämre forskning minskar helt enkelt möjligheten att få ut ett mervärde av det jordbruket producerar. Behoven inom forskningen är väl kända. Flera utredare har sedan EU-inträdet påtalat att det behövs mer pengar och mer genomtänkt organisation. Den forskning som finns om mat, livsmedel och konsumtion tenderar att antingen fokusera på produktion, produkter och marknadsföring eller konsumtion, matkultur och hälsa. Det finns stor brist på kunskap om hur producenters och konsumenters tänkande och agerande inom livsmedelsområdet förhåller sig till varandra. Ansvaret för svensk livsmedelsforskning är splittrat mellan FORMAS, och med oklara ansvarsregler och kraftigt minskade resurser som följd. hade Skogs- och jordbrukets forskningsråd () det övergripande ansvaret. utvecklades svensk livsmedelsforskning positivt och nådde en hög internationell standard. Detta var möjligt bland annat tack vare långsiktiga satsning på området. Men i och med utbildningsminister och förra jordbruksministern undergrävande av forskningens finansiering och ansvarsfördelning har en nedrustning skett. föreslår nu att FORMAS ges ett mera övergripande ansvar och anvisas relevanta resurser för att säkerställa livsmedelsforskningen i . Functional food är mat som, förutom tillförsel av näringsämnen, skall ge vissa speciella hälsoeffekter. Det mest kända exemplet är kanske drycken , som innehåller nyttiga tarmbakterier. Functional food kan bidra till att förebygga multifaktoriella risksjukdomar - benskörhet, diabetes, hjärt-kärlsjukdomar, övervikt/fetma, vissa cancersjukdomar, högt blodtryck och mag-tarmsjukdomar - och där kosten är en viktig faktor. Trenden med funktionell mat började i och har snabbt spridit sig västerut. ligger i täten i väst men börjar komma ifatt. startade Functional food science center på och strax därefter öppnade även SLU i ett liknande forskningscentrum. Bland profilområdena kan nämnas: tarmhälsa, där probiotika och prebiotika är framstående exempel; metabolism med omfattande forskning inom en rad centrala områden, t.ex. fetma/aptitreglering, diabetes och hyperlipidemi; antioxidanter och deras hälsoeffekter; samt marknadsföring och andra konsumentaspekter. Men ett problem är att en rad konsumentundersökningar visar att de allra flesta svenskar inte har en aning om vad functional food - eller "mervärdesmat" som det också kallas - är för något. Svensk livsmedelsindustri visade tidigt ett stort intresse för att ta till sig den ökande kunskapen inom nutritionsområdet, vilket resulterat i en internationellt framskjuten position vad gäller utveckling av näringsanpassade produkter. Möjligheten att i marknadsföra livsmedel med hälsopåståenden har funnits , då beslöt att inte längre tillämpa läkemedelslagstiftningen på livsmedel som normalt förekommer på matbordet. Inom EU pågår ett arbete med att fastställa gemensamma förordningar avseende användningen av hälsopåståenden vid marknadsföring av livsmedel men finns det ingen lagstiftning som reglerar detta. En branschöverenskommelse har därför tagits fram av den svenska livsmedelsbranschen. Överenskommelsen skall komplettera lagstiftningen och verksamheten hos myndigheter som t.ex. , /KO, och . Konsumentfrågor handlar inte bara om priset på en vara. Att kunna ställa krav på säkerhet och kvalitet bör vara en rättighet för alla konsumenter. Detta gäller inte minst för den mat vi stoppar i oss. lagras massor av farliga ämnen i människokroppen. I stället för att brytas ner förs ämnena vidare via bröstmjölken till barnen och påverkar i generationer framåt. Detsamma gäller för djuren och växtligheten. Säkra livsmedel och kunskap om kostens innehåll är därför några av framtidens viktigaste frågor - såväl nationellt som internationellt. Aldrig förr har importerat så mycket livsmedel som och aldrig har konsumenternas valmöjligheter varit större. Konsumentintresset växer för produkter som utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda förhållanden, och detta ställer ökade krav på gränsöverskridande livsmedelskontroller. Att ha krav på ofarlig mat som produceras i måste kombineras med ökade kontroller av den mat vi importerar. En publicerad rapport från (nr 12/2003) visade att importerade frukter och grönsaker ofta innehöll mer bekämpningsmedel än vad som är tillåtet i . Andelen frukt- och grönsakspartier med för höga halter av dessa ämnen var sju gånger större för importerade varor än för svenskodlade. Generellt har andelen produkter med en "irriterande" verkan på människokroppen ökat på den svenska marknaden , delvis på grund av att produkter som förut klassificerades som "måttligt hälsoskadliga" nu klassificerats om enligt internationella normer. En "Richterskala" för matlarm bör införas. är medborgare och medier avtrubbade av att all mat är farlig, därigenom försvåras medborgarnas möjligheter att ta till sig information om livsmedlens hälsoeffekter. Det är därför angeläget att konsumenten har möjlighet att kunna jämföra olika risker med varandra. Konsumentorganisationerna har tillbaka föreslagit att en så kallad "Richterskala" för matlarm bör införas. Genom att man sätter en siffra på riskerna kan konsumenten bättre bedöma larmrapporterna och kontrollera sin oro. föreslår att får i uppdrag att ansvara för att en sådan "Richterskala" införs. 4.2Säker kontroll av livsmedel Vad som behövs i EU är ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. Utifrån ett gemensamt regelsystem skall kontroller ske både lokalt, regionalt och nationellt. I sköter kontrollen av livsmedel vilket är en bra ordning. Men för att granska att medlemsländernas kontrollmyndigheter verkligen sköter sina åligganden ser positivt på införandet av en gemensam livsmedelsmyndighet (med placering i ) för bl.a. "flygande" kontroller inom EU. Allt för att ge skydd mot de allvarliga livsmedelskriser som förekommit - såsom BSE-krisen, mul- och klövsjukan och dioxinskandalen . 4.3Salmonellakontroll av importerat kött En rapport från (nr 7/2004) visar att importerar salmonellasmittat kycklingkött . Köttet importeras som köttberedning och köttberedningar omfattas inte längre av de svenska reglerna om obligatorisk salmonellakontroll vid import av kött från andra länder. I samband med EU-inträdet 1994 fick garantier om att få behålla obligatoriska salmonellakontroller av kycklingkött. I efterhand har kommissionen infört köttberedningar som en ny kategori och denna skall inte omfattas av undantag, trots att dessa former av kött ingick i det undantag förhandlade fram före inträdet. Regeringen borde ha hävdat det svenska undantaget bättre. En tredjedel av den svenska importen av kycklingkött utgörs av köttberedningar. visar att av dessa köttberedningar är smittade vilket innebär att totalt smittat kött importeras i enlighet med gällande regler. och även arbetsgrupper inom kommissionen bedömer dock att hälsoriskerna av salmonellasmittade köttberedningar är lika allvarliga som annat smittat kött. anser att måste ha rätt att tillämpa de obligatoriska reglerna för salmonellakontroll även på köttberedningar och att regeringen bör driva denna uppfattning gentemot kommissionen. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig och anser därför att de producenter som använder GMO i framställningsprocessen för sina produkter tydligt skall informera om detta, exempelvis för kött av djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder. Det måste ses som en rättighet för konsumenten att kunna välja om man vill köpa livsmedel där GMO finns med i processen. Vi har konsekvent argumenterat för att "försiktighetsprincipen" skall gälla för EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer (GMO). Eventuella risker med genmodifierade grödor som är resistenta mot vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligt klarlagda. Det är viktigt att inte motverka genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar, men måste konsumenterna i största möjliga mån skyddas från de möjliga risker som finns med användningen av GMO. En fungerande livsmedelstillsyn är nödvändig för att upprätthålla konsumenternas förtroende för livsmedlens kvalitet. I promemorian Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (Ds 2004:11) lämnas förslag om hur livsmedels- och djurskyddstillsynen i kan stärkas. För att förbättra förutsättningarna för en effektiv tillsyn skall bestämmelser införas som underlättar samverkan kommuner emellan. Kommunerna skall också upprätta tillsynsplaner och inrätta samrådsgrupper med uppgift att följa tillsynen inom länet. skall också ges möjlighet att kunna förelägga en kommun att rätta till bristerna i sin livsmedelstillsyn. Om bristerna inte åtgärdas skall kunna ta över livsmedelstillsynen från kommunen. anser att skyndsamt bör besluta om ändring av livsmedelslagen i enlighet med promemorians förslag. För att konsumentmakten skall komma till sin fulla rätt måste det finnas praktiska möjligheter till exempel genom märkningssystem som ger kunskap om varan och på vilket sätt den produceras. KRAV-märkningen har blivit väl känd av de flesta. KRAV-märket kan endast fås för livsmedel från ekologiska jordbruk där kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel ej används. finns också den så kallade rättvisemärkningen på vissa utvalda produkter. Kaffe är det mest kända exemplet. Det finns inte varor inom alla kategorier som är miljömärkta och/eller rättvisemärkta men konsumenterna kan genom sin marknadsmakt se till att deras antal växer. Det finns en oerhörd kraft och potential till förändring hos konsumenterna. kan man naturligtvis hävda att stora aktörer som t.ex. inköpare på stora företag och myndigheter betyder mycket mer än en ensam individ som står i butiken och skall välja tandkräm. Men är hushållen sammantaget en mycket stark kraft. Det är också de enskilda hushållen som genom sitt röstande bestämmer vilka som skall styra de offentliga aktörerna. Samma hushåll kan också bestämma om de vill köpa vissa produkter eller tjänster ifrån kommersiella företag. Ett exempel som gärna används i detta sammanhang är de miljövänliga tvättmedlen. Det är inte det över huvud taget inte fanns att tillgå några sådana på marknaden. Efter en tids offentlig diskussion och viss oro över miljöeffekterna kom det några alternativ som var bättre för miljön. Typiskt nog var det inte något av de största företagen som gick före, utan det var mindre uppstickare som såg en ny nisch. Denna nisch växte dock snabbt, och tog de miljömärkta tvättmedlen av marknaden och de leverantörer som vill överleva måste helt enkelt anpassa sig och följa konsumenternas uttalade vilja att ta miljöhänsyn. Det intressanta är att det inte behövs att av konsumenterna kräver miljömärkning, den kritiska massan som är nödvändig är mycket mindre än så för att en process skall kunna komma i gång. Företagen är på detta sättet mycket enklare att hantera för dem som vill förändra, än regelverk och politiska överenskommelser som är mer svårföränderliga. Stora miljövinster, som inte behöver innebära någon form av välfärdsförlust, kan uppnås genom att information sprids om hur konsumenterna genom planering av inköp undviker helt onödigt miljöslitage. Exempel på konsumtionsmönster som påverkar miljön både är bl.a. följande: Minskad köttkonsumtion till förmån för mer frukt, rot- och grönsaker. Planering av inköpen. Man spar både energi och tid. Undvikande av färdigutspädda drycker, det finns ingen anledning att transportera vatten långa vägar. Vatten på flaska kan av samma skäl ifrågasättas. Handla lokala råvaror när sådana finns, transporterna minimeras. Handla ekologiskt odlat, insatsmedlen minimeras. Exemplen kan mångfaldigas och miljöpotentialen är enorm, man räknar med att av hela landets energianvändning är relaterad till livsmedlen (produktion, process, distribution och konsumtion tillsammans). Det handlar kanske inte i grunden om att vi behöver äta mindre, men annorlunda. Medvetenheten om hur kosten påverkar vår hälsa har ökat och för att konsumenterna skall kunna göra medvetna val som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m. blir dessa val omöjliga att göra. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet och om hur och var den har producerats, så att konsumenterna får den information de efterfrågar. Många medborgare i vårt land oroas av bristande ursprungsmärkning i livsmedelsbutikerna. En Temoundersökning, som gjorts på uppdrag av LRF och publicerades , visar att var tredje kvinna och var femte man oroar sig för om den mat de köper är säker för hälsan. Bara två av tio konsumenter litar alltid på att ursprungsmärkningen är korrekt.