ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02MJ248 · 2004-09-27 00:00:00 — Avlivning av djur för nöjesändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avlivning av djur för nöjesändamål. utarbetade detaljregler för användning av djur för nöjesändamål. Detaljreglerna utarbetades i nära samarbete med verkets djurskyddsråd. Enligt vad jag erfar ville djurskyddsrådet att detaljreglerna skulle innehålla en bestämmelse om att djur inte får avlivas för nöjesändamål. Någon sådan regel medgavs dock inte med anledning av att djurskyddslagen inte innehöll någon möjlighet för verket att införa sådan reglering. Enligt min mening såär det inte acceptabelt att djur avlivas för nöjesändamål. Dödande av djur ska inte betraktas som ett nöje. En sådan syn på djur borde vara främmande i ett civiliserat samhälle som säger sig värna djurskyddet. Jag anser att skall ge regeringen sin mening tillkänna om att regeringen skyndsamt ska ta fram ett förslag om förbud mot att djur ska få avlivas för nöjesändamål.
mot · GS02MJ249 · 2004-09-27 00:00:00 — Export av kalvar och lamm tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av levande kalvar och lamm för slakt i annat land. Svenska bönder har levererat kalvar för uppfödning och slakt i andra länder, till exempel . Verksamheten är hårt kritiserad av allmänheten, då den innebär att kalvarna utsätts för stort lidande och en behandling som inte är accepterad i vårt land. Det är till exempel oacceptabelt att exportreglerna tillåter transport av kalvar. Näringen har vidtagit åtgärder för att stoppa exporten, men det krävs ytterligare åtgärder. Enligt min mening skall djur endast få födas upp och slaktas inom ramen för vad som är bäst ur djurskyddssynpunkt. Dit hör uppfödning på nära platser och närslakt - inte långväga export på grund av ekonomiska skäl. har man också bedrivit export av levande lamm för slakt i . Orsaken till detta är att tyska uppfödare betalat mer per lamm än vad som betalas i . Denna export har starkt upprört allmänheten, men även företrädare för näringens organisationer är mycket kritiska till den. Enligt min mening måste regeringen intensifiera sitt arbete för att stoppa möjligheten till export av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land, bland annat genom att se över reglerna. Det är i grunden inte rimligt att levande djur skall fraktas som varor till de delar av EU:s inre marknad som betalar mest för dem. Regeringen bör därför se över de administrativa kostnaderna vid utfärdande av exportpass för att se om adekvat kostnadsersättning tas ut eller om kostnaden för passen kan höjas. Regeringen bör också tillsammans med näringen initiera informationsinsatser i samhället om de djuretiska konsekvenserna vid export av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land. Regeringen måste parallellt med detta arbeta intensivt för att påverka EU-reglerna så att det blir omöjligt att exportera levande djur för slakt i annat land.
mot · GS02MJ250 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av lagändringar för att förhindra att försöksdjursveterinärer kan vara anställda av dem de skall granska. har ansvar för försöksdjursfrågor. Inom myndigheten finns en särskild avdelning för försöksdjur. I 20 § djurskyddslagen (1988:534) finns bestämmelser om att en veterinär skall finnas som ger råd och anvisningar om hur verksamhet med försöksdjur skall bedrivas och som bistår vid behandling av djuren. Veterinärens uppgift i samband med verksamhet med försöksdjur är att aktivt bevaka djurskyddet i alla situationer och att se till att djurskyddsbestämmelserna följs. Förutom att ge veterinärmedicinska råd och hjälpa till vid behandling av djuren skall veterinären dessutom ge råd om djurens välbefinnande. Dessutom skall veterinären ge råd och anvisningar om hur själva försöksverksamheten skall utformas. Veterinären behöver inte godkännas av , men myndigheten ställer krav på att veterinären skall vara placerad på en anläggning där försöken utförs eller åtminstone ha geografisk anknytning till den. Det skall till exempel vara möjligt att ta sig till anläggningen. Dessutom skall veterinären vara behörig att utöva veterinäryrket i . En veterinär kan vara anställd av ett universitet, en högskola eller ett läkemedelsföretag. Enligt uppgift finns för tillfället två försöksdjursveterinärer vid , två vid , två vid , en halv vid , en vid och sju vid i som samarbetar med . Samtliga är anställda av respektive universitet. Som framgår är alltså försöksdjursveterinärerna anställda av samma huvudman som de granskar. De har tillsynsuppgifter i föreskrifter som gör att de inte borde vara anställda av dem som de ska bedriva tillsyn av. Det är av stor vikt att veterinären kan utföra sitt arbete utan rädsla eller ovilja att anmäla eventuella brister i hanteringen. Försöksdjursveterinärer bör därför vara anställda av annan huvudman än näringen. Det går att dra paralleller till skärpningen i kommunallagen från när det gäller jäv för miljöinspektörer. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till erforderliga lagändringar så att försöksdjursveterinärerna inte är anställda av/har samma huvudman som den de skall granska.
mot · GS02MJ251 · 2004-09-27 00:00:00 — Överklagandemöjlighet beträffande djurförsöksetiska nämndernas beslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att överklaga beslut som fattas av de djurförsöksetiska nämnderna. De djurförsöksetiska nämnderna har till uppgift att pröva ansökningar om att få utföra djurförsök. Ifall nämnderna anser att försöken ligger i linje med de hårda krav som ställs i djurskyddslagen så ska nämnderna godkänna ansökningarna. Om de anser det motsatta ska de avslås. kan endast beslut som innebär att en nämnd avslår en ansökan av sökande part överklagas till förvaltningsdomstol. Däremot finns det ingen part som kan överklaga godkända ansökningar. Regeringen angav i propositionen om ny djurskyddsmyndighet (2001/02:189) att man avsåg att återkomma till med ställningstagande kring förslag som medger möjlighet att överklaga besluten till . Enligt min mening är det olyckligt att endast vissa beslut som går i en riktning kan överklagas. Det speglar inte den rättssäkerhet som jag anser bör finnas i ett samhälle som säger sig måna om djuren. Följande är ett exempel på hur läget är. flyttades utförandet av ett djurförsök över från djurförsöksetiska nämnds upptagningsområde till upptagningsområdet för norras djurförsöksetiska nämnd. En av forskarrepresentanterna reagerade kraftfullt över att den tidigare nämnden godkänt försöket (nämnden hade inte varit enhällig) eftersom han ansåg att försöket tydligt stred mot djurskyddslagen. Han lämnade in en reservation till nämnden, men nämnden kunde inte ens pröva ansökan eftersom prövningen redan var gjord. Enligt min mening visar ovanstående på betydande brister i rättssäkerheten då det gäller den djurförsöksetiska prövningen. Även godkännande beslut inom de djurförsöksetiska nämnderna bör av utsedd part kunna överklagas till domstol. Jag anser att skall ge sin uppfattning om detta tillkänna och begära att regeringen återkommer med förslag på lämpliga förändringar.
mot · GS02MJ252 · 2004-09-27 00:00:00 — Detaljregler meddelade med stöd av djurskyddslagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om detaljregler meddelade med stöd av djurskyddslagen. Djurskyddslagen är en ramlag som lämnar över mycket av detaljregleringen till regering och till ansvarig myndighet. Lagens portalparagrafer är mycket allmänna och det finns dessutom ingen straffsanktion kopplad till om någon bryter mot dem. Det är däremot alltid straffsanktion mot att bryta mot en föreskrift som är meddelad med stöd av lagen. Djurskyddslagen har skärpts . När det gäller vård och förvaring av försöksdjur så skärptes lagen rejält 1998. Då fattade beslut om att försöksdjur skulle hållas och skötas så att de kunde bete sig naturligt och så att deras hälsa främjades. Ändringen krävdes för att skulle leva upp till gemenskapsbestämmelserna inom EU. Ansvariga myndigheter har dock inte uppdaterat föreskrifterna för vård och förvaring av försöksdjur . De detaljregler som finns bygger med andra ord varken på den nya djurskyddslagen, som kom 1988, eller påändringen, som meddelades 1998. har påtalat behovet av att bättre följer den subdelegering som sker inom ramen för djurskyddslagen. Enligt min mening är det totalt oacceptabelt att föreskrifterna för vård och förvaring av försöksdjur inte har uppdaterats. Jag anser att bör kräva tydlig återrapportering från regeringen vad det gäller arbetet med detaljföreskrifter. Det kan rimligen inte vara lagstiftarens intention att eftersläpning ska ske, som t ex skett då det gäller vård och förvaring av försöksdjur. bör även överväga om det är möjligt att införa krav på att detaljregler meddelade med stöd av djurskyddslagen måste omprövas förslagsvis . En sådan reglering skulle ställa krav på regering och myndigheter och skulle borga för en säkrare subdelegering, allt i enlighet med synpunkterna från .
mot · GS02MJ253 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen i internationella forum arbetar för att tvångsmatning av djur förbjuds. I en rapport , sammanställd av djurskyddsorganisationerna Advocates for animals och World , redovisas alarmerande siffror om att produktionen av gåslever ökar i världen. Siffrorna är särskilt alarmerande mot bakgrund av det stora djurplågeri som produktionen är förknippad med. Romtraktaten stadgar att djur är kännande varelser. Medlemsstaterna har skyldighet att ta full hänsyn till detta. Enligt min uppfattning kan inte företeelser såsom produktion av gåslever och tvångsmatning leva upp till traktatens stadgande. Produktionen av gåslever sker genom att gäss tvångsmatas med en blandning av majs, fett och salt. Under varje "matning" tvingar man i djuren upp till föda under några fåtal sekunder. av de gäss som hålls för gåsleverproduktion hålls i små burar, i vilka de inte kan röra sig, stå upp eller sträcka på vingarna. har gässens lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. producerades det ca gåslever. De största producenterna var (), () och (). Enligt min mening bör regeringen bedriva ett intensivt arbete i internationella forum för ett förbud mot produktion av gåslever och tvångsmatning av djur. Inom EU har till exempel , och förbjudit tvångsmatning av djur. Andra länder, exempelvis och , har portalparagrafer i sina djurskyddslagar som indirekt omöjliggör tvångsmatning. Under tidigare utskottsberedning av motioner har regeringen framfört att man driver frågan om att tvångsmatning av djur bör förbjudas i lämpliga sammanhang. Enligt min mening är det önskvärt att regeringen tydligare anger hur man arbetar med frågan. Det är ocksåönskvärt att ger sin mening tillkänna för regeringen om behovet av att regeringen tydligt driver den frågan i internationella forum, inte minst inom ramen för EU-samarbetet.
mot · GS02MJ254 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att industrihampa åter skall omfattas av stödsystemet för energigrödor. föreslog miljö- och jordbruksutskott i ett tillkännagivande till regeringen att det nu är dags att åter pröva odling av svensk industrihampa. Detta med tanke på hampans stora utvecklingsmöjligheter som framtida energigröda. Utskottet betonade industrihampans ekonomiska och ekologiska fördelar och menade att bör tillåta odlingar som utvinner såväl energi som fibrer och proteiner ur denna naturresurs. Odlingen av hampa har varit begränsad i . På odlades industrihampa då staten drog in subventionerna. Därefter har hänsynen till folkhälsan fått gå före viljan att utveckla potentiella energigrödor. Risken finns, har statsmakterna menat, att en illegal odling av hampa med hög THC-halt, som är en dominerande komponent i drogen cannabis, kan döljas inne i legala industrihampaodlingar. blev det på nytt tillåtet att odla industrihampa i . beslutade att upphäva det svenska förbudet och göra det långsiktiga arbetet på att skapa odlingar och marknader legalt igen. I realiteten gäller detta dock enbart hampa för fiberproduktion, och knappt ens det. Enligt dagens svenska regler kan en hampaodlare ansöka om arealbidrag och odla de hampasorter med låg THC-halt som finns på EU:s sortlista, förutsatt att han eller hon har kontrakt med en av godkänd fiberberedare. Hampaodlaren lär emellertid ha svårt att hitta en sådan fiberberedare och konsekvensen blir att industrihampan är den enda gröda på EU:s sortlista som inte får jordbruksstöd. Därtill kommer att odling för energiutvinning varken får arealbidrag eller extrabidrag som energigröda. Risken för att odling av industrihampa ska ge negativ effekt på folkhälsan är överdriven. Enligt rapporter från , där industrihampa har odlats i snart , har inga beslag av droghampa gjorts i anslutning till industriodlingar. Hampa med hög THC-halt är dessutom svårodlad när den växer innesluten av industrihampa; den slås snabbt ut av den betydligt livskraftigare industrihampan. Under förutsättning av en viss samhällelig kontroll finns enbart fördelar med industihampan. Den kräver inga bekämpningsmedel och jämfört med salix och skog ger den tre till fem gånger mer biomassa. Industrihampan är en årsgröda, salix odlas och ger ingen avkastning förrän . Efter skörd ger hampan en areal som är fri från ogräs och redo att plöjas. Salix lämnar efter sig ett rotsystem som kräver omfattande bearbetning inför nästa års odling. har industrihampan blivit starkt efterfrågad av den europeiska bilindustrin. Hampans långa fibrer används för tillverkning av tåliga och biologiskt nedbrytbara komponenter i bilar, bland annat stötdämpande instrumentpaneler. Industrihampa är en gröda för framtiden. Att pröva alla möjligheter till hampaodling i lär inte försämra vår folkhälsa - men väl förbättra svenska lantbrukares inkomsttillfällen.
mot · GS02MJ255 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en skärpning av lagen om strandskydd. tillämpas reglerna för strandskydd på olika sätt, trots att det är samma lagstiftning som gäller för hela landet. Lagstiftningen om strandskydd utgår från att det alltid ska råda restriktivitet vad gäller ansökan om dispens från strandskyddet. Allmänintresset ska alltid väga tungt. 1994 utvidgades syftet med lagstiftningen till att bevara stränderna med hänsyn tagen till deras stora betydelse för den biologiska mångfalden. Det generella strandskyddet innebär att en 100-meterszon längs våra stränder ska skyddas, inklusive undervattensmiljön. Det är viktigt att lagstiftningen för strandskyddet fungerar lika över hela landet. Även om besluten ligger regionalt så måste det finnas en övergripande helhetssyn. Därför bör det slutgiltiga avgörandet, liksom ansvaret för tillsynen, ligga på länsstyrelserna. Om man delegerar till kommunerna måste föreskrifterna vara mycket tydliga. gavs det 3 274 dispenser från strandskyddet. har närmare 12 000 dispenser delats ut. För kommunen kan det finnas flera skäl till att bevilja dispens från strandskyddet, skäl som inte främst gagnar lagstiftningen om strandskydd. Kommunerna avstår ofta från att motivera vilka skäl som ligger bakom dispensen. En dispens utan motiveringar bör inte kunna vinna laga kraft. Det finns alltid risk att man genom en dispens gör stranden otillgänglig för allmänheten. Byggnationer i form av strandnära hus och därtill hörande bryggor kan medföra att man utestänger allmänheten från såväl bad som fiske vid anslutning från sjösidan. Många husägare hägnar in allt större markområden och förhindrar därmed allmänheten att ströva fritt. Önskemålet att få bygga strandnära ökar som antalet lättillgängliga stränder minskar. Det är en ekvation som inte går ihop, vems egenintresse är störst? Den enskilde husägarens eller allmänhetens? Det finns naturligtvis ärenden där man måste frångå regeln om strandskydd. Dessa ärenden ska dock behandlas som de specifika ärenden de är. De ska inte tas som intäkt för att generellt genomföra lättnader i strandskyddet. Tvärtom finns det all anledning att ytterligare skärpa bestämmelserna och betona att dispenser bara ska ges i undantagsfall. Ett sådant undantagsfall kan åberopas om man bedömer att det finns synnerliga skäl och om det gagnar allmänintresset. I de fall strandskyddet upphävs måste det finnas en fri passage för allmänheten mellan strandlinjen och planerad bebyggelse eller andra anläggningar. Detta ska vara ett krav, inte en regel som går att tänja på.
mot · GS02MJ256 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa det utökade flygförbudet i fjällvärlden samt behovet av en konsekvensanalys av ett sådant beslut. har förslaget om ett utökat flygförbud i fjällvärlden lett till kraftiga protester från näringslivet i fjälltrakterna. Detta är inte märkligt, då ett utökat flygförbud i vår fjällvärld inte bara innebär ett hårt slag mot de flygbolag som opererar i länet utan även för turist- och besöksnäringen. Regeringen har som mål att minska bullret från luftfartyg till en försumbar bullernivå i av nationalparksarealen och de områden som omfattas av regleringar enligt terrängkörningsförordningen. Det förslag som överlämnats till föreslår stora inskränkningar i exempelvis den norrbottniska fjällflygtrafiken. av den norrbottniska fjällvärlden är klassad som nationalpark, vilket medför att det råder ett generellt start- och landningsförbud där. Enligt de nu föreslagna förändringarna skulle flygförbudsområdena mer än fördubblas, vilket kommer att få som resultat att merparten av länets fjällområden därmed blir oåtkomliga med flyg. Fjällvärldens miljöär visserligen känslig, men måste det vara möjligt att bo och arbeta där. Det är anmärkningsvärt att regeringen, som i andra sammanhang säger sig arbeta för att främja turistnäringen, i detta fall inte gjort någon som helst konsekvensanalys av hur förslaget kommer att slå mot de drabbade trakterna. Förslaget om ett utökat flygförbud bör inte genomföras, men om regeringen fortfarande överväger att realisera förslaget bör en konsekvensanalys först genomföras.
mot · GS02MJ257 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grytjakt. I dödas cirka 1,6 miljoner djur under jakten. Av regeringens djuretiska program framgår att djur har ett egenvärde och att människans rätt begränsas av en moralisk plikt att ta ansvar för naturen och dess livsformer. Jakten bör genomlysas ur djuretisk synvinkel. Jag tänker också på alla de djur som skadskjuts. Det finns utredningar som jämfört det lidande som djuren utsätts för under jakten med det som djur utsätts för vid slakt utan bedövning. Jag anser att det är angeläget att den pågående jakten blir ordentligt genomlyst ur djuretisk synvinkel. En jaktform som enligt min mening är djupt oetisk är den s k grytjakten. Etologstudier som genomförts av visar att djuren stressas svårt. har till regeringen lämnat förslag om att den här jaktformen bör förbjudas. Jag delar uppfattning.
mot · GS02MJ259 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa . Den nya i är ett exempel på betalning för regeringsmakten, av Socialdemokraterna till . är ett exempel på en onödig myndighet, som bl.a. försöker skapa opinion i djurhållningsfrågor och driva fram hårdare, näringsfientliga regler utan att invänta politiska beslut och ställningstaganden. En minskning kan lämpligen inledas med , då kan återta sina uppgifter och djurförsöksfrågorna samt då det praktiska inspektionsarbetet ändå utförs av kommunala inspektörer. har en av världens bästa djuromsorgslagar och behöver inte fler myndigheter eller byråkrater, utan snarare en aktivare tillsyn och ökad tilltro till näringens gedigna kunskap. Under denna korta tid har den varit på kollisionskurs med lantbruksnäringen, trots att samarbete med näringen borde vara det viktigaste om man vill se till djurens bästa. Man får hoppas att de tidiga utspelen från myndigheten bara handlar om missriktad nybörjarentusiasm och en vilja att sätta myndigheten på mediakartan. Risken är dock att det inte stannar vid detta, eftersom en myndighet måste komma med utspel för att visa att den har ett existensberättigande. Behovet av att synas och ge intryck av att vara pådrivande gör att myndigheter frestas att skapa nya regler och krav utan att invänta att riksdag eller regering tagit ställning. presenterade en granskningsrapport om det svenska djurskyddet. I den framkom bl.a. att det i var tionde kommun inte förekommer någon djurskyddstillsyn alls. lyfte även fram kritik mot de många huvudmännen, bristande samordning, för mängden byråkrater i förhållande till antalet inspektörer och för de skiftande nivåerna på tillsynen i kommunerna. I skuggan av en sådan kritik är det inte en ny myndighet som står överst påönskelistan för alla dem som vill att våra djur ska ha det bra. Det blir dessutom än mer missvisande mot lantbruksnäringen när den socialdemokratiska regeringen nu med stöd av och i årets budget utökar verksamhet. Dessa resurser skulle bättre komma näringen till del genom t.ex. ökad tillsyn, minskade produktionskostnader, skatter och avgifter. Vad svenskt jordbruk behöver är likvärdiga konkurrensvillkor till andra länder i stället för fler byråkrater.
mot · GS02MJ260 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upp till 15 bisamhällen bör betraktas som hobbyodling och befrias från skatteredovisningsskyldighet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på forskning syftande till att finna en metod som helt befriar bin från kvalster. 1Yrkande 1 hänvisat till SkU. I hela bedrivs biodling. Antalet biodlare minskar kraftigt och är snart nere strax över 10 000. Det är framförallt antalet hobbybiodlare som har minskat kraftigt medan antalet yrkesbiodlare har ökat något. Den största procentuella minskningen har skett bland biodlare med i intervallet 11-20 samhällen kring skatteomläggningen . hade upp till 15 samhällen räknats som hobbyverksamhet och därmed varit skattebefriad. Eftersom värdet av biodling är långt vida större än just inkomsten för biodlaren borde man återgå till att betrakta biodlare med upp till 15 bisamhällen som hobbyodlare och att de befrias från skatteredovisningsskyldighet. Detta bör ges regeringen till känna. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv har biodlingsnäringen betydelse framförallt ur två hänseenden. Dels honungsproduktionens betydelse för BNP och för sysselsättningen, dels värdet av binas pollinationsarbete i odlad och vild flora. Värdet av den svenska honungsproduktionen uppskattades till och sysselsättningseffekten uppskattades till mellan 240 och 390 årsverken vid rationell skötsel. Man räknar med att honungsskörden kan uppgå till i medeltal och detta är ungefär hälften av vad som konsumeras i . Binas pollinationsarbete är betydligt mycket viktigare än honungsproduktionen. har studier gjorts för att försöka uppskatta det samhällsekonomiska värdet av den pollinering som utförs av bin, både av jordbruks- och trädgårdsgrödor och av pollinering av den vilda . Resultaten varierar kraftigt, detta på grund av det omöjliga i att göra absoluta uppskattningar av detta värde. Bisamhällen kan drabbas av olika bisjukdomar. Trots betydande forskningsinsatser, saknas ändå mycket kunskap om hur biodlingen skall komma till rätta med en rad sjukdomsproblem. Först , när allmän epidemiologisk teori och kunskap kunnat kopplas samman med sociala insekters speciella biologi, har förståelsen ökat för hur biodling i sig kan påverka utvecklingen av sjukdomsangrepp i bisamhällen och hur problemen långsiktigt kan bemästras. Det kanske största hotet mot biodlingen är Varroakvalstrets utbredning, men det finns också andra sjukdomar som kan slå ut hela bisamhällen, ja till och med hela bigårdar. Det är viktigt att premiera forskning syftande till att finna en metod som helt befriar bin från kvalster. Detta bör ges regeringen till känna.