mot · GS02MJ497 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar jordbrukspolitik syftar till uthållig användning av åkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet, eller annan användning som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion, exempelvis energigrödor. En förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. EU:s jordbruksministrar beslutade om en grundläggande reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP). Överenskommelsen innebär flera viktiga förändringar i förhållande till tidigare jordbruksstöd. De nuvarande direktstöden till jordbrukaren omvandlas till ett inkomststöd, det frikopplade gårdsstödet. Stödet utgår till jordbrukaren oberoende av produktionens inriktning eller omfattning. Genom så kallad modulering kommer en större andel av stöden att gå till att förstärka medlemsländernas miljö- och landsbygdsprogram. För att få del av det frikopplade stödet måste jordbrukarna uppfylla ett antal så kallade tvärvillkor (cross-compliance), som omfattar områdena miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd, samt garantera att jordbruksmarken kommer att skötas. I det fortsatta arbetet med EU:s jordbrukspolitik anser att skall inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning skall vara utgångspunkten i WTO-förhandlingarna som också skall betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. jordbrukspolitik syftar bl.a. till att upphäva de orättvisor som Socialdemokraternas politik skapat. De svenska bönderna har fortfarande sämre villkor än våra viktigaste konkurrentländer. vill att det svenska jordbruket skall fortsätta att utveckla sin goda djurhållning, sina höga miljöhänsyn och den höga kvalitet och livsmedelssäkerhet som kännetecknar svenskt jordbruk. säger nej till regeringens höjning av dieselskatten. Därmed vill sänka dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskiner med mer än vad Socialdemokraterna med stödpartier föreslagit. Vidare anser att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel även fortsättningsvis skall återgå till jordbruksnäringen. De regler som skall gälla för tvärvillkoren skall vara desamma i som i övriga EU. vill också uppmärksamma jordbrukarnas sociala situation och ekonomiska trygghet. Därför föreslås att särskilda anslag inrättas för stöd till avbytartjänster och för ersättning till skördeskador. Stödet till jordbrukets rationalisering i form av s.k. omarrondering bör fortsätta och ges utökade resurser. vill skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag samt kompensera yrkesfiskarna för de extra kostnader som uppstår i samband med åtgärder för att förhindra bifångst av tumlare. För att svenskt skogsbruk, svensk skogsindustri och svenskt fiske skall kunna utvecklas krävs långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktionsmål som miljömål. lämnar separata motioner inom områdena hav och fiske, djurskydd, jakt och viltvård, trädgårdsnäring, skogsbruk, hästpolitik, landsbygdspolitik, same- och rennäringspolitik samt livsmedelspolitik. 4.1Jordbruket är inte vilken näring som helst9 4.2Jordbruk och öppna landskap i hela landet10 4.5God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk11 4.6Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel11 4.7Konsumenter kräver trygghet - ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet11 5Jordbruket - en basnäring11 5.4Ny indelning av politikområden13 6.1Utbetalningar vid rätt tid16 6.2Gemensamma regler för tvärvillkor16 7.1Ställ krav i kommande internationella förhandlingar17 7.2.1Miljövänlig betodling på Gotland18 8.2.2Kulturbärande element i odlingslandskapet21 8.2.5Startstöd till unga jordbrukare22 8.4Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion22 8.5Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket23 8.8Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd25 9.3Särskilt stöd till Norrland26 9.8Stöd till jordbrukets rationalisering28 10.2Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel30 10.3Det svenska jordbrukets konkurrenssituation31 12.1Risker för människors hälsa32 12.6Upphovsrätt till gentekniska uppfinningar34 13.2Besparingspotential inom distriktsveterinärorganisationen (DVO)37 13.3.1Minska användningen av antibiotika39 13.3.2Bekämpning av mul- och klövsjuka40 14.3Sjukdomar hos vilda djur42 15.1Eftergymnasial utbildning inom jord och skog43 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av åkermarken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en konsekvensanalys av jordbruksnäringens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändiga förutsättningar för att bevara det öppna landskapet. beslutar om ändring av politikområden och mål för dessa politikområden i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ansvarsfull svensk jordbrukspolitik måste innebära att de öppna hagarna och betesmarkerna värnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arealersättning skall betalas ut under det kalenderår som stödet avser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamma regler för tvärvillkor. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som tydligt anger att stödrättigheterna för de frikopplade stöden skall beskattas som fast egendom.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilda stödrättigheter för grönsaker bör kunna överlåtas mellan jordbrukare som reformen genomförs (2005). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera plantskoleproduktion i stödsystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk hållning i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättningen till miljövänlig betodling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frikostigare regler för s.k. LBU-stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklingar av ersättningsformerna för landskapsvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurshushållande konventionellt jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av kompensationsbidraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyföretagande och generationsskiften i jordbruksnäringen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de modulerade medlen skall användas inom LBU-programmen, men utan att de nationella resurserna till LBU-programmet minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängd stödperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stöd till odling av fånggrödor även skall beviljas för åtgärder syftande till att minska näringsläckaget till , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att särskilt värna det småskaliga jordbruket och fjälljordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det nationella kuvertet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nationella reserven. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till jordbruket i norra bör ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att referensersättningsnivån för nationellt stöd till jordbruket i norra bör omförhandlas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt stöd till jordbruket i fjällnära område. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skördeskadeskydd. begär att regeringen lägger fram förslag till lag om betesrätt vid fäbodbruk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell handlingsplan för bevarande av levande sätrar och fäbodar bör upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till avbytartjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exportfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till omarronderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en miljödifferentiering av skatten på bekämpningsmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återföra skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till jordbruksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det, , bör krävas tillstånd för varje enskild plats där någon önskar att odla GMO-grödor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphovsrätt för gentekniska uppfinningar.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om offentlig upphandling.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rovdjursdödade hjortar i hägn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättningen för rovdjursdödade renar även fortsättningsvis skall betalas ut i form av öronmärkta pengar från regeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret för sjukdomar hos vilda djur bör tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet. begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om hur behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall tillgodoses när den interkommunala ersättningen avvecklas. anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: 41:2 Insatser för skogsbruket 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Nytt anslag: Avbytartjänst Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador 1Yrkandena 4 och 40 hänvisade till FiU. 2Yrkandena 8, 17, 35 och 36 hänvisade till SkU. 3Yrkande 30 hänvisat till BoU. 4Yrkande 39 hänvisat till LU. Landets jordbruksföretagare tillhör miljövårdare och miljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måste handla om att ta till vara den miljö som långvarig jordbruksproduktion skapat. Förutom livsmedelsproduktion är det viktigt att skapa fortsatta förutsättningar för lantbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårt land, i skogsbygd och mellanbygd såväl som i slättbygd. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden i och övriga EU-länder måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs för människors välbefinnande och överlevnad. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. har särskilt goda förutsättningar att klara ett miljövänligt och uthålligt jordbruk där djurhållningen präglas av omsorg och goda djurmiljöer. Strävan efter att ha ett jordbruk med biologiskt fullvärdiga livsmedel med hög kvalitet ger många konkurrensfördelar om lika konkurrensvillkor med omvärlden får gälla. Jordbrukarna måste få förutsättningar att långsiktigt bedriva sin livsmedelsproduktion med därtill hörande kultur- och miljöarbete. Lönsamhetsutvecklingen i det svenska jordbruket har sedan EU-inträdet 1995 stabiliserats på en något högre nivåän tidigare. Den svenska lönsamheten är dock påtagligt sämre än den finska. Det är intressant att konstatera att dieselskatten för jordbrukets maskiner i ligger på /liter och i på /liter efter den upphaussade skattesänkningen. Den reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) som beslutades kommer att få genomgripande betydelse för jordbruket i , liksom i övriga . En särskild utmaning blir det för de regioner som huvudsakligen är hänvisade till mjölk- och köttproduktion. Nödvändigheten av att särskilt beakta den svenska köttproduktionen belyses av det faktum att importens andel av köttkonsumtionen i har ökat kraftigt . utgjorde importen av konsumtionen av nötkött. var andelen , vilket är en ökning sedan föregående år. 4.1Jordbruket är inte vilken näring som helst De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en "kollektiv nyttighet" som måste betalas av det allmänna. Djurhållarens behov av att någon eller kunna vara ifrån verksamheten ställer särskilda krav på socialt skyddsnät. Sammantaget visar detta att jordbruket i alla delar inte kan jämställas med andra näringar utan måste ha särskilda villkor som kan utjämna de nackdelar som finns för produktionen. Därför är det också viktigt att jordbruksfrågorna också fortsättningsvis har ett eget departement med egen minister inom regeringen och att har ett särskilt miljö- och jordbruksutskott. måste också tydligare inom EU driva en jordbrukarfrämjande politik där goda villkor för livsmedelsproduktion samt miljö och djurhållning sätts i centrum. 4.2Jordbruk och öppna landskap i hela landet Brukningsbar jord och förutsättningar för djurhållning finns i hela . De extra kostnader som är förenat med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd och framförallt i kräver extra insatser inom programmet för landsbygdsutveckling. Den merkostnadsersättning som skall utgå i är betingad av bl.a. avståndshandikapp, sämre förutsättningar för rationellt jordbruk samt långa avstånd till betes- och fodermarker. Eftersom strävan skall vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. måste inom EU hårt driva frågan om harmonisering av skatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annat sätt kan inte lika konkurrensvillkor skapas. I har en extra skatteryggsäck pålagts bönderna bl.a. i form av höga dieselskatter. Denna skatteryggsäck måste lyftas av så att lantbruksföretagaren kan konkurrera med omvärlden på lika villkor. Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall återföras till näringen. Andra länder har stark uppbackning från sina respektive regeringar för att jordbruks- och livsmedelsbranschen skall kunna exportera sina produkter. Så länge detta system fortgår måste också svenska staten på ett tydligt sätt markera att man tror på export av svenska livsmedelsprodukter. I annat fall blir det fråga om konkurrens med sämre förutsättningar för svensk livsmedelsindustri. Ökade aktiva marknadsföringsinsatser för att tydliggöra svensk livsmedelskvalitet skall stöttas av nationella statliga medel. 4.5God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk Landets jordbrukare står för miljövärn och god djuromsorg. Man arbetar med konkret miljövård och skapar förutsättningar för fortsatt biologisk mångfald. Att djurhållaren själv är angelägen om djurens välbefinnande är en förutsättning för god livsmedelskvalitet. Minimerandet av användningen av konstgödning och bekämpningsmedel samt den stora andelen ekologiskt drivna jordbruk är ett kvitto på den miljömedvetenhet som präglar den svenska jordbruksnäringen. Denna utveckling skall stimuleras även fortsättningsvis. 4.6Balanserad hållning gentemot genmodifierade livsmedel Rätt använt kan genmodifiering kanske komma till god användning inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Det handlar dock om att försiktighetsprincipen skall gälla så att inte genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter och störa ekosystemet. Det är helt nödvändigt att ha tydliga märkningssystem så att konsumenter och allergiker upplyses om livsmedlet i någon form utsatts för genmodifiering. 4.7Konsumenter kräver trygghet - ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet För att konsumenten skall kunna känna full trygghet med de livsmedel som erbjuds krävs noggrann ursprungsmärkning och information om bruknings- och djurhållningsmetod. och ansvariga veterinära myndigheter måste också tillförsäkras resurser så att de kan fullgöra sin uppgift att kontrollera verksamheten såväl inom jordbruket som i livsmedelsindustrin. 5Jordbruket - en basnäring Jordbruksnäringen är inte vilken industri som helst, utan skiljer sig från andra näringar på flera sätt. Jord- och skogsbruk är hörnstenen för en levande landsbygd. Tryggandet av dessa näringars ställning är en förutsättning för fortsatt bosättning samt ekonomisk, social och kulturell utveckling på den svenska landsbygden. Det stöd som samhället - det svenska och det europeiska - betalar till jordbruket är inte att betrakta som allmosor, utan betalning för produkter och tjänster som efterfrågas av samhället. Det är viktigt att förstå att jordbruket levererar mer än bara livsmedelsvaror. För det första är samhället intresserat av att garantera att livsmedelsförsörjningen kan fungera, inte bara för stunden, utan också i en krissituation. Ur såväl globalt som nationellt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och övriga kan nyttjas för livsmedelsproduktion eller annan produktion som lätt kan avbrytas och återgå till livsmedelsproduktion. Det finns alltså ett värde i att ha den trygghet som ett existerande jordbruk innebär. Bönderna förvaltar det tusenåriga arv som den odlade och betade landskapsbilden utgör. Det är inte bara som trivs bäst i öppna landskap, utan sannolikt också större delen av svenska folket. Direktstöd och arealstöd är en ersättning för upprätthållandet av detta samhällsvärde. Om den öppna betesmarken skulle försvinna, skulle detta medföra att oersättliga biotoper slogs ut och att många svenska växt- och djurarter försvann eller hotades. Förvaltarskapstanken är en av grundstenarna i kristdemokratisk ideologi. Vi har alla ett förvaltaransvar för hur de personliga resurserna används liksom ansvar för andra människor, den materiella miljön och naturresurserna. Innebörden av förvaltarskapet är att bruka, utveckla och bevara. Varje åtgärd påverkar både vår samtid och det arv vi skall lämna vidare till våra barn - framtiden. Vi eftersträvar ett hållbart samhälle som vi med gott samvete kan lämna vidare och där vi tar hänsyn till de känsliga biologiska processerna och resursernas kretslopp. Hänsynslös exploatering, utsugning och rovdrift är i strid med förvaltarskapstankens princip. Till följd av den jordbrukarfientliga politik som socialdemokraterna bedrivit befinner sig det öppna svenska landskapet nu i fara. Ansenliga natur-, miljö- och kulturvärden står på spel. och betsmarker växer igen. När det öppna landskapet försvinner, försvinner en biotop som är viktig för många växt- och djurarters överlevnad. Den lantbruksfientliga politiken är därigenom ett hot också mot den biologiska mångfalden. En ansvarsfull jordbrukspolitik för måste innebära att de öppna landskapen med hagar och betesmarker värnas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare skall man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. Vårt lands jordbrukare står i många avseenden för den trygga, långsiktiga och konsekventa miljövården, ett arv väl värt att föra vidare. Familjejordbruk skall vara basen i svenskt jordbruk, även om förutsättningar för fungerande deltidsjordbruk med kompletterande näringar också måste finnas. Kvinnornas roll i jordbruksarbetet tas ofta för given men deras roll för näringen underskattas. Kvinnorna har också en stor erfarenhet inte bara som producenter utan också som konsumenter av livsmedel, en kunskap som bättre bör tas till vara vid rådgivning, information och handel. Förvaltarskapstanken skall vara vägledande genom hela livsmedelskedjan. Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre, jordbruk tvingas läggas ner. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. I konsekvensanalysen bör det också belysas hur det svenska jordbrukets skattebelastning, höga krav på djurskydd och livsmedelssäkerhet, m.m. påverkat konkurrenskraften. De flesta partier och politiker brukar hylla de öppna landskapens betydelse vid högtidliga tillfällen. Färre är dock beredda att i praktisk politik agera för att bevara detta svenska natur- och kulturarv. En förutsättning för det öppna landskapet är att marken betas. Det är därför nödvändigt att den svenska mjölk- och köttproduktionen värnas i alla fora där dess existens ifrågasätts eller äventyras. Även hästnäringens betydelse skall i detta sammanhang lyftas fram. För att kunna hålla djur på markerna krävs att det ocksåär möjligt att odla vinterfoder. Ett riktat vallstöd är ett verksamt instrument för att möjliggöra fortsatt djurhållning och nyttjande av naturbetesmarkerna. Vallodling och betesmarker kompletterar således varandra och båda dessa former för markanvändning bör finnas i hela landet. 5.4Ny indelning av politikområden anser att indelningen av utgiftsområde 23 i politikområden bör renodlas. Därför föreslår att den nuvarande indelningen med politikområdena 41 Skogspolitik, 42 Djurpolitik, 43 Livsmedelspolitik, 44 Landsbygdspolitik, 45 Samepolitik ersätts med följande indelning i politikområden: Målen för dessa politikområden skall vara följande: Målet för politikområdet är ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart jordbruk som bidrar till och omvärldens livsmedelsförsörjning och en livskraftig landsbygd.