mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Inför en ny friskförsäkring, en samordnad rehabiliteringsförsäkring. Ingrip mot avtalspensionssystem som gör det betydligt dyrare för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft. är det att gå vidare med en inriktning som ytterligare underlättar för både arbetsgivare och arbetstagare att förlänga anställningen av äldre. Den demografiska utvecklingen innebär att andelen äldre i befolkningen kommer att öka ytterligare framöver. Det är inte bara andelen av befolkningen i arbetsför ålder som kommer att minska, utan också det absoluta antalet i arbetsför ålder. Det innebär alltså att allt färre kommer att behöva försörja och ta hand om alltfler äldre. Befolkningens ålderssammansättning påverkar både de offentliga utgifterna och skatteintäkterna. beräknas andelen i genomsnitt uppgå till för att därefter fortsätta att stiga. Det innebär att de äldres andel av befolkningen kommer att mer än fördubblas jämfört med och tredubblas jämfört med de nivåer som rådde . Den demografiska utvecklingen kommer att ställa höga krav på anpassning av såväl ekonomin som välfärdssystemen. Om nedgången av den genomsnittliga arbetstiden och den effektiva pensionsåldern fortsätter kommer det tillsammans med den demografiska utvecklingen att leda till en betydande minskning av arbetsutbudet och en lika betydande försämring av tillväxtförutsättningarna. Sammantaget skulle detta innebära en kraftig ökning av försörjningsbördan för dem som förvärvsarbetar. Under dessa förutsättningar måste arbetsmarknaden anpassas till att arbetskraften krymper och till att medelåldern i densamma stiger. För att upprätthålla den ekonomiska tillväxten och säkerställa finansieringen av de offentligt finansierade välfärdssystemen är det centralt att antalet arbetade timmar i den privata sektorn hålls uppe. Ett ökat arbetsutbud i åldrarna genom ökad sysselsättning, ökad arbetstid eller minskad frånvaro är ett av de viktigaste sätten att klara av den demografiska utmaningen. Äldre kan lämna arbetslivet via olika vägar. De offentligt finansierade trygghetssystemen, t.ex. sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen är en möjlighet. Olika typer av pensionslösningar, t.ex. avgångspension eller tidiga uttag av ålders- eller avtalspension, är en annan möjlighet. Tidiga avgångar kan också helt eller delvis finansieras privat genom t.ex. pensionsförsäkringar eller annat sparande. Det är många äldre som formellt är kvar i arbetskraften men som finansierar ett tidigt utträde via de sociala trygghetssystemen. Att relativt få tar ut ålderspension förklaras delvis av de relativt goda möjligheterna att finansiera tidiga utträden ut arbetslivet genom övriga trygghetssystem. För att de äldre ska välja att arbeta kvar och bidra till att upprätthålla antalet arbetade timmar måste det bli mer lönsamt att fortsätta arbeta. anser att de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivarna att bibehålla de äldre i arbete också behöver stärkas. Sådana reformer stärker effekterna av varandra och är följaktligen mycket lönsamma för alla parter. Åtgärder som gör det mer lönsamt för de äldre att arbeta kvar längre innebär också att det blir mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa arbetsmiljön och arbetsuppgifterna till den enskilde. Bakgrunden är att starkare ekonomiska drivkrafter till arbete medför en ökad sannolikhet att äldre är kvar i arbete längre och därmed ökar möjligheten att arbetsgivarens satsningar på anpassning blir lönsam. På motsvarande sätt innebär åtgärder som gör det mer lönsamt för arbetsgivaren att anpassa de äldres arbetsförhållanden och satsa på kompetensutveckling att det blir lättare för äldre att vara kvar i arbete även med något avtagande arbetsförmåga. Arbetsgivarnas inställning och vilja att anställa, vidareutveckla och anpassa arbetet till de äldre påverkar de äldres möjligheter att stanna i arbete. Enligt utredningen 2005 (SOU 2002:29) upplever arbetsgivare att äldre har en högre närvaro men arbetar i en långsammare takt än yngre. De anses också ha svårare än yngre att acceptera förändringar i arbetet och att uppdatera sina kunskaper. I utredningens personalekonomiska studie framkom att chefernas önskebild av medarbetarnas egenskaper till stor del återfinns hos den äldre arbetskraften. Egenskaper som lojalitet, trygghet och erfarenhet ansågs vara av stor vikt för en arbetsgrupps prestation. Att arbetsgivare trots detta föredrar att anställa yngre personer framför äldre kan bero på osäkerhet om de äldres produktivitet i förhållande till lönen och deras ökade risk att drabbas av ohälsa. Men här förekommer uppenbarligen också diskriminering. har försökt kartlägga förekomsten av åldersdiskriminering. Man har då funnit att av de tillfrågade i åldern upplevde att äldre personer diskriminerades. I en studie av framhålls att till skillnad från vissa andra länder inte har någon lagstiftning mot diskriminering av åldersskäl. Enligt ett EU-direktiv skall medlemsländerna ha infört ett regelverk för att motverka diskriminering i arbetslivet på grund av bl.a. ålder. Det har välkomnat. 6.2.3.3 Bättre förutsättningar för företagande, regional utveckling och bibehållna skattebaser är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar vissa skatter som gör att företag, kapital och kompetens har starka ekonomiska skäl att lämna landet. Vad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ett övermäktigt sätt, utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. Om vi inte justerar vissa regler och skattebaser är risken stor för att många skattebaser snabbt eroderar. Uppskattningsvis av hushållens sparkapital är placerade i utlandet på oredovisade konton, eftersom kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. Vi riskerar att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands, utan att en motsvarande inflyttning sker. Antalet företagare måste öka för att nya arbetstillfällen ska skapas och nödvändiga skatteintäkter genereras som kan finansiera den välfärd vi önskar. Tyvärr pekar den långsiktiga trenden åt fel håll. En genomgång visar att under de gångna nio åren med socialdemokratiskt styre upplever en nedåtgående trend med allt färre företagare vilket framgår i nedanstående diagram. Diagram 6.3 Långsiktig trend för antalet företagare Källa: SCB, . 12 månaders rullande medelvärde. Internethandeln har bara börjat ta fart, men den svenska bok- och skivbranschen fått problem med försäljningen på grund av skillnader i mervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägre produktionskostnader, effektivare distributionsmetoder, eller lägre vinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas, eller korrigeras på något sätt. Men med prisskillnader som endast beror på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektiv resursfördelning och att konsumenterna styrs till val de kanske annars inte skulle gjort. Förändringar måste göras för att inte kapital och kompetens två mycket viktiga faktorer för en fortsatt välfärdsutveckling ska flytta utomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår som viktiga delar vilket beskrivits i tidigare avsnitt. I detta sammanhang är också skatter på kapital viktiga. Nedan presenteras några åtgärder som anser behöver genomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapital och kompetens. Regelverket som omger företagen är omfattande och krångligt och kostar företagen enorma belopp att hantera. Antalet regler måste minska och de regler som inte används ska slopas. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter enligt tidigare avsnitt. Ett riskkapitalavdrag bör införas, för att stimulera en större del av riskvilligt kapital att även investeras i alla typer av onoterade företag. Ett etableringskonto bör införas enligt dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. Pengar som avsätts till etableringskontot är avdragsgilla vid inkomstbeskattningen och får enbart användas obeskattade till ett eget företag. Om så inte sker beskattas pengarna som om de inte hade avsatts till etableringskontot. Alla typer av avgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upp lönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. Därför vill arbeta för att sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter. Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen lider, på grund av högre skatter, av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inom till exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vår skattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimlig konkurrenssituation för vårt näringsliv. Inte minst har detta också betydelse för att motverka de regionala obalanserna inom landet. , har presenterat ett program med 53 konkreta förslag för fler företag och ökad tillväxt. Målet är att ska bli ett land för företagande och att vi återigen ska finnas i toppen av välfärdsligan. Några av förslagen listas nedan. Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter och strider mot principen om skatt efter bärkraft. Den bör därför avvecklas. Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaffas. Reglerna för fåmansbolagsbeskattningen reformeras radikalt. Reglerna vid generationsskiften reformeras så att näringsidkare kan överlåta sitt företag till nästa generation utan att straffbeskattas. Rättssäkerheten inom skatteområdet förbättras, bl.a. genom att beviskraven för skattemyndigheten skärps vid skattetillägg och upptaxering. Effektivare handläggning av skatteärenden införs och en 24-månadersgaranti ges vid skattetvister, från besked av skattemyndigheten till dom i sista instans. De offentliga monopolen minskas och sektorn för privat näringsverksamhet ökas. Till exempel ska Apoteksbolagets försäljningsmonopol upphöra. skadliga effekter för främst småföretagen ska minska. Lika villkor oavsett företagsform för företagare och anställda vad gäller sjukförsäkring, föräldraförsäkring och a-kassa införs. Etableringsfriheten säkerställs och kopplas till en fungerande tillsyn av såväl privat som offentlig produktion av välfärdstjänster. 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad Ett av de allvarligaste hoten mot en positiv utveckling i svensk ekonomi är om lönerna i fortsätter att stiga snabbare än i omvärlden. och större delen av låg de svenska löneökningarna betydligt över såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen i jämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation, så trots höga nominella löneökningar blev reallöneökningen noll. låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över EU-snittet. Det finns en utbredd insikt om att den svenska lönebildningen fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukar fokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen. Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även små procentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Men trots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse för samhällsekonomins utveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sin frånvaro. Ett annat allvarligt problem är att lönebildningen i så liten utsträckning främjar dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättning och tillväxt. Allt fokus från Socialdemokraternas sida ligger på löneökningarnas totala nivå, men mycket lite görs för att främja en lönebildning som premierar utbildning, ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden. Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör staten skapa sådana spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gott förhandlingsklimat och skapar sådana incitament att t.ex. risken för ökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksom vinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att ta hänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet och ett allt större kunskapsbehov. Den nya situationen på arbetsmarknaden har gjort att de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ses över. Det är avgörande för den fortsatta ekonomiska utvecklingen att det blir en bättre balans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov. Det krävs ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning och individuella handlingsplaner som utgår från vilka förutsättningar den enskilde besitter. Det behövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runt om i landet för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska få den genomslagskraft som efterfrågas bland företagen. Nya alternativ som kompletterar den traditionella arbetsförmedlingen måste släppas fram. Bemannings- och rekryteringsföretagen är en resurs i sammanhanget som måste nyttjas fullt ut. arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska detta även gälla framgent, måste satsningar göras på att förbättra och modernisera utbildningsväsendet. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från det att man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebär att kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå. En lärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Nuvarande KY-utbildningar bör utvecklas till en yrkesteknisk högskola. Nedan presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så att resultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvara det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet och som främjar dynamiken på arbetsmarknaden. De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen ska vara stabila och främja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, de enskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. måste arbeta utifrån detta perspektiv. För att uppmuntra arbete, utbildning, kompetensutveckling och ökat ansvarstagande måste skatten på arbete sänkas för alla. Marginalskatterna och olika former av marginaleffekter måste hållas nere. Högsta marginalskatt ska vara i enlighet med skattereformen 1991. För att utbildning ska premieras bättre och bristyrken ska kunna locka till sig arbetskraft måste lönebildningen ge utrymme för en bättre löneutveckling inom dessa yrken jämfört med hur det fungerat hitintills. Därmed kan också ökade möjligheter skapas för tillkomst av arbeten inom branscher med relativt låga ingångslöner. Fler sådana arbeten ökar möjligheten för många att komma in på arbetsmarknaden. Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta en sådan process. Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom att en högre egenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring växlas mot sänkt inkomstskatt. Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut för den enskilde genom sänkt skatt. Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 . bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder . Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gäller lönebildning för ungdom. En relativt sett större skillnad mellan yngre och äldre personal inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör lösas avtalsvägen, men kan underlättas genom sänkta skatter. Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i den framtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibel koppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar. Prioritet måste ges åt att åtgärda bristyrken genom kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas och regelverket kring åtgärderna förenklas. En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattande regleringar. Vi får enkelt uttryckt förhållandevis lite för våra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras oftast helt och hållet intresset till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt är vad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentlig konsumtion. I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmänna prisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip lika stora, t.o.m. något högre. Både och hade en BNP per capita som låg över OECD-genomsnittet. Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNP motsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efter . Diagram 6.4 BNP per person i gemensam valuta , med och utan korrigering för skillnader i allmän prisnivå Den enkla slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka det ekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder med nödvändighet måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemska konkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga särskilt mycket i välståndsligan. En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- och valutamarknaden avreglerades . Utländska bankers rätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnade många nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994. Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindre abonnenterna 1999. Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Det gäller framför allt de marknader där hushållen är köpare, exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentlig sektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten. Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och i byggmaterielindustrin. Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distributions- och försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt att begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare har begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna att stoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna, sedan fyrpartiregeringen hade tagit bort den. Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktiga hushållsprodukter mellan över genomsnittet för EU-länderna. Från ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket mer att önska av den svenska konkurrenspolitiken. Tabell 6.2 Prisnivå för olika varugrupper. Hyra, bränsle och el Mat, sprit och tobak Restauranger, hotell etc. Källa: Ds 1999:32. Till skillnad från många andra reformförslag kostar de förslag som presenteras i detta avsnitt ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärtom skulle en bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökad upphandling inom offentlig sektor leda till avsevärda kostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det pris som man får betala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och för de allra flesta helt okontroversiellt pris. I den politiska debatten finns dock fortfarande många förespråkare som hävdar att det är demokratiskt nödvändigt att det offentliga ska styra och bestämma över i stort sett allt som anses viktigt. Det överpris vi alla har fått betala för denna politik uppmärksammas emellertid alldeles för sällan. alternativ innebär väsentligt skärpt konkurrens. Ett batteri av åtgärder behöver vidtas för att stärka konkurrensen: Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala eller hälsopolitiska restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. Kommunallagen bör ses över i syfte att göra det lättare för företag att överklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten bör också kunna prövas i domstol. Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag borde inledningsvis genomföras. bör få ökade resurser och en mer fristående och framträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Konkurrenslagen bör skärpas i syfte att bekämpa förekomsten av konkurrenshämmande kartellbildningar. Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med och tävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas. 6.2.6 Sjukskrivningar och förtidspensioner måste minska Efter nio socialdemokratiska regeringsår är nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder sjukskriven eller förtidspensionerad. uppgick statens kostnader för ohälsan till . Det är lika mycket som vad hela förskolan, hela och hela gymnasiet kostade. Därutöver var arbetsgivarnas kostnad för sjukskrivningarna under , det vill säga lika mycket som för hela äldreomsorgen. Enbart de direkta årskostnaderna för sjukfrånvaron uppgick alltså till . Då är ändå inte kostnaden för det produktionsbortfall beaktat som sjukfrånvaron medför. Bakom de dramatiskt höga kostnader som drabbar samhälle och företag återfinns utsatta människor med försämrad livskvalitet. I många fall döljs mänskliga tragedier i de höga ohälsotalen. utbetalades sjukpenning för 94 . Detta ska jämföras med utbetalning för 41 . fanns det över 130 000 personer som varit sjukskrivna , varav kvinnor. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning (tidigare sjukbidrag/förtidspension) fortsätter att öka. Enligt utbetalades förtidspension/sjukersättning till 514 103 personer, vilket är en ökning med cirka 30 000 jämfört med föregående år. Socialdemokraterna har haft på sig att göra något åt den dramatiska utvecklingen . Men trots det har de fortfarande inte presterat någon trovärdig strategi för hur den negativa utvecklingen ska brytas. De erkänner själva i vårpropositionen att fler åtgärder måste genomföras för att nå målet att halvera sjukskrivningarna. Kostnaderna för de rekordhöga ohälsotalen har inneburit enorma problem för regeringen att få ihop statsbudgeten. Symptomatiskt för den panik som regeringen nu uppvisar är att flera av förslagen är ogenomtänkta och kortsiktiga. En del av förslagen borde ha lagts fram och andra borde aldrig ha lagts fram över huvud taget. Med nuvarande politik hotas den svenska välfärdsstaten i sina grundvalar då allt färre kommer att tvingas försörja allt fler. De som arbetar kommer att tvingas bära en allt tyngre arbetsbörda vilket innebär att arbetslivet blir tuffare med risk för än fler sjukskrivningar. Företagen och viktiga funktioner i offentlig sektor konkurrerar om en krympande andel arbetsför befolkning.