ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub251 · 2004-09-23 00:00:00 — Statligt ansvar för distansutbildningens kostnader tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att staten, som svarar för högskolorna, står för de kostnader som distansundervisning på högskolenivå för med sig och inte övervältrar dem på kommunerna. Kommunala lärcentrum har blivit en alltmer integrerad del i den högre utbildningen i . finns lärcentra i omkring 250 av landets kommuner. Vid de flesta lärcentrum finns någon form av högskoleverksamhet. med flera har konstaterat att någon fortsatt utökning av antalet regionala högskolor knappast är möjlig. Lärcentrum får därför en alltmer strategisk roll för utvecklingen när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Studier visar att majoriteten av de högskolestuderande som studerar vid kommunala lärcentrum kommer från socioekonomiska grupper som normalt inte söker sig till högre utbildning. Trots den betydelse kommunala lärcentrum anses ha för ökad tillväxt i hela landet och den väldokumenterat stora betydelse kommunernas lärcentrum haft för att bryta den sociala snedrekryteringen inom det högre utbildningsväsendet, finns det fortfarande ingen ordnad finansiering för lärcentrumförmedlad högskoleutbildning. På flera håll hotas denna verksamhet av nedläggning. Den distansutbildning som lärcentrum bedriver spelar en stor roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen. Lärcentrum arbetar med att inventera och analysera utbildningsbehov och fungerar som mäklare genom att kommunicera individers, arbetsmarknadens och näringslivets önskemål till olika utbildningsanordnare. Genom att informera om utbildningar och marknadsföra dem stimulerar lärcentrum efterfrågan från både individer och arbetsgivare. Lärcentrum samspelar med olika aktörer för att driva på den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Genom strategiskt samarbete i olika nätverk spelar lärcentrum en viktig roll för lokal och regional utveckling. Ett tydligt tecken på detta är att av dem som studerat vid lärcentrum i i efter sin utbildning har stannat kvar i regionen. Genom lärcentrum kan alltså den genomsnittliga utbildningsnivån höjas i ett län. Det gör att fler av vårt lands arbetslösa kan få rätt utbildning för de jobb de vill söka på sina respektive hemorter. Detta leder till att både företagarna och den offentliga sektorns arbetsgivare inom till exempel vård och omsorg får ett större utbud av utbildade arbetssökande. Därmed underlättas rekryteringen till de lediga jobb som finns. Det är därför viktigt med distansundervisning på högskolenivå. Att etablera en god distansundervisning med egen metodik är en krävande och kostsam uppgift. Det behövs hög kvalitet på den teknik man använder, goda läromedel, snabba lärarreaktioner, veckoslutsmöten och goda resmöjligheter. Jag anser därför att det är viktigt att staten, som ansvarar för högskolorna, står för dessa kostnader och inte övervältrar dem på kommunerna.
mot · GS02Ub253 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunskap om EU måste öka inom grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärare i ämnet samhällskunskap erbjuds en omfattande vidareutbildning i EU-kunskap. Vid senaste valet till valde alltför många medborgare att inte utnyttja sin rösträtt. Valdeltagande i allmänna val och vid folkomröstningen om euro visade även på en vikande trend. Det är oroväckande ur flera aspekter och åtgärder behöver vidtas. En av dessa är att öka kunskap och kompetens om vad medlemskap i unionen egentligen innebär. Många skolungdomar har, liksom många vuxna, mycket bristfälliga kunskaper i detta avseende. Vad är , , , ? Varför är med i EU? Hur fattas beslut? Vad är medbestämmande? Hur är förhållandet mellan vår svenska riksdag och ? Den gemensamma marknaden och valutan hur påverkar den oss i ? Listan över frågor som de flesta ungdomar inte vet svaret på kan göras lång. Detta förhållande är inte ungdomarnas fel. Om vi inte ger redskap till lärare och skola kommer intresset att bli än lägre. Vid det senaste valet till framkom vid samtal med ungdomar att de inte fått någon EU-utbildning alls inom ämnet samhällskunskap. Från förstagångsväljare som besökte valstugor och möten framkom att det finns en nyfikenhet om vad EU är. Det finns även en stor misstro baserad på okunskap. Det man inte vet något om förhåller man sig ofta skeptisk till. Många lärare känner sig själva osäkra inom området, delvis p.g.a. brister i vidareutbildningen. Ett studiebesök i med besök på EU:s olika institutioner skulle vara en välbehövlig investering bland landets lärare inom samhällskunskap. Så länge bristerna tillåts bestå, kommer intresset och engagemanget för deltagande i EU vika. Kunskap är makt, även inom detta område.
mot · GS02Ub255 · 2004-09-21 00:00:00 — Lärarutbildning i sex och samlevnad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad lärarutbildning i sex och samlevnad. Skolans undervisning i sex och samlevnad är ofta föremål för debatt. granskning 1999 visade att kvaliteten skiftar kraftigt mellan och inom skolorna. Det gör att likvärdigheten i den undervisning som eleverna enligt skollagen ska få undergrävs. Exempel på kritik är att undervisningen har en biologisk slagsida eller förbigår frågor om genus, liksom om smitt- och graviditetsskydd, och att HBT-elever (= homo-, bi-, transpersoner) inte känner sig inkluderade i undervisningen. Eleverna efterlyser mer samtal. är förväntningarna höga på vad sex- och samlevnadsundervisningen ska åstadkomma. Flera utredningar (t ex hiv/aidsutredningen och utredningen för kunskaper om sexuellt exploaterade barn i ) menar att skolans sex- och samlevnadsundervisning är viktig. tar upp betydelsen av sex- och samlevnadsundervisning i de av regeringen fastställda folkhälsomålen (folkhälsomål 8). Ändå sker lite för att stärka undervisningen. Exempelvis har ingen uppföljning skett av "Den första nationella konferensen om sexualitet och samlevnad i skolan" 2002, trots det stora intresset och starka önskemål från skolhåll och landsting om att den skulle bli en regelbundet återkommande kunskapskonferens. Vidare har könssjukdomarna ökat i , i synnerhet förekomsten av klamydia. Ökningen är störst i tonårsgruppen. Av dem som diagnostiserats med klamydia 2003 var andelen 15-19-åringar , en ökning . Frågan är vilka förutsättningar vi ger lärarna och andra verksamma i skolan. Sex- och samlevnadsundervisningen blev obligatorisk 1955. var då pionjärland och först i världen med obligatorisk sexualundervisning i skolan. Men trots ett 50-årigt obligatorium i skolan visar undervisningen på lärarutbildningarna stora brister. På ungefär hälften av lärarutbildningarna får inte studenterna någon undervisning i kunskapsområdet sex och samlevnad. av lärarstudenterna får sådan undervisning, trots att ämnet enligt läroplanerna (Lpo 94 respektive Lpf 94) ska vara ämnesövergripande. Lärarna har rätt att känna sig trygga i sin pedagogiska uppgift, eleverna har rätt att känna sig trygga med att de har kompetenta lärare i ämnet. Vi måste förbättra förutsättningarna för skolorna att kunna utföra en undervisning av hög kvalitet. Givetvis är en hög kompetens hos lärarna avgörande för kvaliteten. En självklart väg är att förbättra utbildningen av blivande lärare och andra pedagoger. Åtgärder som bör övervägas är bland annat en översyn av lärarutbildningarnas undervisning i sex och samlevnad som också kan ge förslag på hur sex- och samlevnadsämnet kan stärkas på lärarutbildningen.
mot · GS02Ub256 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsyn av fristående skolor på konfessionell grund. Fristående skolor kan i vissa fall utgöra ett värdefullt komplement till den kommunala skolan genom att de exempelvis utvecklar ny pedagogik som kan komma hela skolväsendet till del. Men problemen med fristående skolor diskuteras inte tillräckligt. Trots en del uppmärksammade granskningar i medierna är det fortfarande en alltför okritisk syn på fristående skolor. Det gäller framför allt fristående skolor på konfessionell grund. Dessa skolors verksamhet måste självklart bedrivas på samma sätt som andra skolors. De måste utgå från syn på enskilda barns rättigheter. Det får inte råda något tvivel om att den konfessionella skolan ger eleverna en allsidig undervisning och att de följer kursplanen i ämnen som religionskunskap. Det är också viktigt att eleverna själva får avgöra om de vill delta aktivt i till exempel bönestunder liksom att skolan inte utövar påtryckningar på eleverna att omfatta en viss trosriktning. Risken är dock stor att det blir den konfessionella skolans religiösa inriktning som kommer att dominera i undervisningen. Den förmår eller vill inte leva upp till de krav vi ställer på skolans värdegrund. Värdegrunden handlar bland annat om alla människors lika värde, jämställdhet och respekt och förståelse för olikheter. För att skolan ska kunna förmedla grundläggande demokratiska värden måste man praktisera demokratiska arbetsformer. Det måste naturligtvis också gälla fristående skolor på konfessionell grund. har fått kritik för sin bristande tillsyn av bland andra fristående skolor på konfessionell grund. Verket har förklarat att inspektionen ska förbättras. Det är angeläget att så sker. Det räcker inte att göra en granskning då och då utan den måste ske regelbundet. Enligt min uppfattning är en förutsättning för att bidrag ska utgå till den här typen av skolor att det sker en regelbunden och noggrann granskning. Om inte det är möjligt att klara är det nödvändigt att ompröva bidragen till dessa skolor. Likaså måste snabba åtgärder vidtas till exempel i form av indragna bidrag om det visar sig att skolan inte lever upp till de krav på skolans undervisning som här har beskrivits. Jag är medveten om att den som önskar starta en skola på konfessionell grund kan åberopa religionsfriheten. Den är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Men vi får inte blunda för att religionen kan stå i strid med andra värden som demokrati och barns och ungdomars rätt att utvecklas till fria och självständiga individer. Rädslan för att åsidosätta religionsfriheten får inte hindra oss att stå upp för de grundläggande demokratiska värdena. Vi måste våga föra en kritisk och förutsättningslös debatt om de här svåra frågorna. Det får heller inte vara så att likgiltigheten för religiösa ämnen leder till att den här frågeställningen negligeras. Det handlar om barns och ungdomars framtid i ett demokratiskt .
mot · GS02Ub257 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa etableringsfriheten för förskolor med etableringsfriheten för skolor och sålunda tvinga kommuner att ge medel även till alternativa förskolor. Många kvinnor som arbetar inom den kommunala sektorn har idéer om hur de skulle vilja utveckla verksamheten. Men den monopolsituation som på många håll råder inom branscher där kvinnor i hög utsträckning är verksamma, som skola, vård och omsorg, hindrar driftiga kvinnor från att göra verklighet av sina drömmar och idéer. Vård, skola och omsorg ska naturligtvis vara offentligt finansierade via skattsedeln och ges till människor utifrån deras behov, inte efter tjockleken på den egna plånboken. Men denna självklara princip innebär inte att all offentligt finansierad verksamhet också måste utföras i offentlig regi. Den bästa metoden för att både stimulera kvinnligt entreprenörskap och ge medborgarna valfrihet är att ge varje person, som ska utnyttja en viss verksamhet, en given summa pengar en s.k. peng, exempelvis skolpeng, förskolepeng, vårdpeng eller äldrepeng anpassad efter just hans/hennes behov. Den enskilde kan själv sedan fritt välja var han eller hon till exempel vill vårdas, gå i skola eller förskola. På vissa platser i landet sätter de kommunala politikerna dock käppar i hjulen för driftiga entreprenörer som vill starta eget och till exempel driva en pedagogiskt annorlunda förskoleverksamhet än den som kommunen redan erbjuder. Efterfrågan finns redan bland förskolebarnens föräldrar, men kommunen ger trots det inte efter. I min hemkommun har vi tyvärr sett ett par exempel på detta. För den pedagog som vill starta en friskola är kampen inte lika svår. Kommunledningar kan inte hindra friskolor från att etablera sig i kommunen. Kommunledningens åsikter väger visserligen tungt vid bedömning, men har vid en rad tillfällen medgivit friskoleetableringar mot kommunledningens vilja. Kommunen blir därmed skyldig att förse den fristående skolan med de resurser som är nödvändiga. Vad gäller förskolor är det dock kommunledningen som själv bestämmer om förskolan skall tillåtas etableras eller inte och sålunda även erhålla de resurser som är nödvändiga för att bedriva verksamheten. Denna skillnad i lagstiftningen medför att kommunledningarna, i de fall där de av rent ideologiska skäl arbetar mot valfrihet för kommuninnevånarna, kan sätta sig i vägen vid alternativa förskoleetableringar. Det vore rimligt att samma villkor gällde för förskolor som för skolor. Etableringsfriheten för förskolor bör därför jämställas med etableringsfriheten för skolor. Lagstiftningen bör därför ses över så att förskolor som uppfyller gällande lagstiftning och arbetar utifrån läroplanen tillåts etableras och även erhåller nödvändiga resurser för att bedriva sin verksamhet. Dessa resurser kan lämpligtvis fördelas med en förskolepeng som är lika för samtliga barn som går i förskolan i kommunen, oavsett om denna bedrivs i eller alternativ regi. Pengarna ska dock variera utifrån barnens behov.
mot · GS02Ub260 · 2004-09-24 00:00:00 — begär att regeringen ger och andra berörda verk och insitutioner i uppdrag att se över vilken bild av homo/bisexuella och transpersoner som förmedlas till blivande lärare. Skolan spelar som vi vet en stor och viktig roll i en ung människas liv. Det är därför viktigt att man som ung med förtroende ska kunna vända sig till sina lärare och annan elevårdspersonal och vara säker på att man möts av kunniga människor. Att man blir bemött med respekt och tolerans. Som elev i en obligatorisk skola ska man inte behöva möta personal med bristande kunskap och förståelse för homo- och bisexuella. Här är lärarutbildningen viktig - det handlar om att motverka fördomar, både sina egna och andras. Därför bör man göra en grundlig undersökning av vilken bild av homo/bisexuella och transpersoner som förmedlas till blivande lärare och hur kurslitteratur som används i lärarutbildningen behandlar frågan om homo- och bisexualitet. I ett samhälle som skall bygga på principen om alla människors rätt kan det inte vara acceptabelt att man som homo/bisexuell eller transperson behandlas annorlunda.
mot · GS02Ub261 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat utrymme för bemötandefrågor vid juristlinjens utbildningar. För den som råkat ut för ett brott och för den som kallas att vittna i en rättegång är det oftast en mycket oroande händelse. Hur man då bemöts i rättsprocessen har stor betydelse, både för personen själv och för inställningen generellt till vårt svenska rättsväsende. Vi kan konstatera att det händer att det brister i bemötandet av såväl brottsoffer som vittnen. Det är angeläget att de som i sitt yrke har att möta brottsoffer och vittnen bemöter dessa på ett bra och respektfullt sätt. Det finns också vissa rättegångar som röner stor uppmärksamhet medialt, och där är det än viktigare att brottsoffer känner att de blir bemötta på ett korrekt sätt. Frågan om bemötande bör därför ges en större uppmärksamhet främst för dem som studerar vid juristlinje.
mot · GS02Ub262 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att säkra hantverksyrkena i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hantverkshögskola. Situationen på hantverksområdet i krisar. Tillväxten är minst sagt skral. Medelåldern inom hantverksyrkena är hög . Man räknar med att cirka 100 000 hantverkare lämnar sitt yrkesverksamma liv . Det är stor risk att deras kunskaper inte hinner eller ens har en möjlighet att överföras till kommande generationer. Hantverksyrken kräver lång utbildning och handledning måste ges. Praktik och teori måste varvas. Lärlingsutbildningen i är eftersatt. Jämför vi med andra europeiska länder har vi bara extremt få lärlingar anställda med lärlingskontrakt. I utbildar man mer än 1,5 miljoner lärlingar och i över 300 000. I endast några tusen. I finns det mer än 300 registrerade hantverksyrken: murare, snickare, rörmokare, tapetserare, skräddare, guldsmeder, urmakare, sömmerskor, konstvävare, båtbyggare för att nämna några. Mycket går att dokumentera i böcker men just hantverkskunnandet överförs från människa till människa. Näringslivets organisationer har länge varnat för bristen på dessa yrkesgrupper. Det är hög tid att ta varningarna på allvar och se till så vi säkrar hantverksyrkena. Det är också nödvändigt att följa upp utbildningen genom att skapa en hantverkshögskola för att värna professionellt hantverk . Intresset växer för hantverk och design. Inte minst ser man det på svenska mässor. har även en inrättad linje för trä och design. Detta initiativ kan tjäna som ett föredöme och andra högskolestudier inom andra hantverk bör öppnas. Detta kan vara en inkörsport för en entreprenadanda som vi behöver mer av i . Här finns möjligheter till ett småföretagande som kan bidra till nya hantverkare, och nygamla yrken kan få en resonans som i sin tur bidrar till tillväxt i landet.
mot · GS02Ub263 · 2004-09-27 00:00:00 — Återbetalning av studielån i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en överenskommelse mellan de nordiska länderna kring hänsyn till studielån tagna i annat nordiskt land i samband med återbetalning av studielån från det egna landet. har de nordiska studiemedelsmyndigheterna haft en överenskommelse om att ta hänsyn till lån tagna i annat nordiskt land i samband med fastställelse av återbetalningstakten i det egna landet. Denna överenskommelse har man nu beslutat att sätta stopp för lån tagna efter . En grupp som drabbas av att man inte längre tar hänsyn till lån tagna i flera länder är sådana personer som fått studielån från det land där de är medborgare, för att senare få studielån från ett land dit de har flyttat i syfte att arbeta, varefter de har studerat i detta land på detta lands villkor och med lån från det landet. En annan grupp är de som redan som barn flyttat till/vuxit upp i ett nordiskt där de inte varit medborgare, för att sedan få lån från detta land. i livet har de fått lån från det land där de är medborgare (normalregeln). En tredje grupp är de som bytt medborgarskap under sin studietid. Överenskommelsen om hänsyn till studiemedel tagna i annat nordiskt land har endast funnits på myndighetsnivå, ej som ett statsrättsligt avtal mellan länderna. Tiden kanske nu är mogen för ett nordiskt avtal som säkerställer att studerande i inte tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad till två låntagare.
mot · GS02Ub265 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hantverksinriktad yrkesutbildning. Skickliga hantverkare var de som en gång lade grunden till den svenska industrin och som byggde upp det samhälle vi lever i . Dessa skickliga hantverkare behövs fortfarande för att hålla samhället levande och tillhandahålla den service vi så väl behöver och är beroende av. Bristen på hantverkare ökar och kommer det att fattas cirka 100 000 hantverkare. Därför behöver antalet yrkesutbildningar öka. Samverkan mellan skola och arbetsliv måste bli bättre och det måste skapas modeller som är anpassade för att efter utbildning passa i små och medelstora företag. En del av utbildningen borde också innefatta hur man startar eget företag. Det finns också en hantverksreserv i som utnyttjas dåligt. Många bland de nya svenskarna har en gedigen hantverksutbildning med sig från sina tidigare hemländer och detta bör vi ta till vara mycket mer än vad som görs . Detta bör vara en del i vuxenutbildningen. För många som blir arbetslösa borde detta också vara en intressant inriktning - att omskola sig till ett hantverksyrke. Många har redan erfarenheter av liknande arbete inom exempelvis industrin. Hantverksyrkena är en del av framtidsyrkena. Dessa behöver därför ges ökad uppmärksamhet inom såväl gymnasieskolan som i den eftergymnasiala yrkesutbildningen.
mot · GS02Ub266 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser inom IT-området. Morgondagens demokrati kommer att bli annorlunda än dagens, inte minst till följd av informationsteknikens utveckling. IT ger nya möjligheter att stärka människors delaktighet och öka kontakter mellan medborgare och politiker. Några kommuner har använt IT för att informera och inhämta synpunkter i olika aktuella frågor. För att detta ska kunna fungera på ett demokratiskt sätt måste alla ha kunskap och möjlighet att använda sig av tekniken, särskilt om IT ska kunna användas även vid beslutsfattande. Därför är det viktigt att alla generationer besitter grundkunskaper inom IT, annars riskerar vissa, och då i synnerhet äldre, att ställas utanför. För att åstadkomma detta krävs omfattande utbildningsinsatser inom IT-området för att alla ska stå väl rustade för att kunna påverka den framtida demokratin. IT-insatser i skolan och genom folkbildning kan uppmuntra människor att lära sig använda den nya tekniken. Därför behövs initiativ i syfte att stödja en utveckling i denna riktning.