ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub455 · 2004-09-28 00:00:00 — Komplettering av högskoleexamina med kunskap om mäns våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade och att listan också kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering. När fattade sitt beslut om kvinnofrid 1998 gavs en rad uppdrag åt olika myndigheter. Bland annat beslutades att vissa högskoleexamina skulle kompletteras med kunskap om mäns våld mot kvinnor. Dessvärre har så inte skett. utvärdering, "Genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor i elva utbildningar", om hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas i utbildningen visar att uppdraget att införa en formulering om våld mot kvinnor i examensordningen inte har genomförts. Motiven för att berörda yrkesgrupper ges utbildning vad gäller mäns våld mot kvinnor tas inte upp i motionen då redan uttalat sig i frågan i det s.k. kvinnofridsbeslutet /98:13. För att undvika fortsatt fördröjning föreslår jag att ger regeringen tillkänna att med de snaraste komplettera examensordningen i de yrkesexamina som kvinnofridsbeslutet omfattade. Jag föreslår också att listan kompletteras i enlighet med förslag i nämnda utvärdering.
mot · GS02Ub456 · 2004-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av forskning inom konstområdet. Konst kan bygga broar mellan människor via sitt universella språk och ge upplevelser av gemenskap och tillhörighet. Konstupplevelser kan då de berör människan ge kraft och vila men också nya perspektiv på livet. Konsten bidrar till utveckling av såväl individen som samhället i stort. Vid utvärderingar av verksamheter som rör exponering av konst är det enkelt att redovisa besöks- och försäljningsstatistik men resultatet av publikens möte med konsten är betydligt mer komplext att mäta. Det är ändå den enskilde individens upplevelse och utveckling som är det mest centrala. Konstens kraft är stor och betydelsefull men svår att beskriva. har olika forskningsresultat inom kulturområdet presenterats som visar ett klart samband mellan kultur och hälsa. Sambandet behöver analyseras och det behövs en strategi för att ta tillvara forskningsresultaten och de goda exempel som finns. Konsten har en hälsofrämjande effekt och därmed också samhällsekonomiska effekter. Ökad forskning på området skapar också verktyg för att utveckla verksamheter och belysa vikten av konsten och dess olika arenor.
mot · GS02Ub459 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kulturlandskapsforskning. i är ett kulturhistoriskt museum som arbetar med samisk kultur och nybyggarkultur, förhistoria och samtidshistoria. Till museets mest kända inslag hör den unika samling av samiskt silver som donerades till kommun i samband med museets invigning 1965. har utvecklats till ett av länets mest betydande besöksmål. uppgår besökstalet till ca 45 000 personer , vilket motsvarar 14 gånger kommunens invånarantal. genomfördes ett omfattande utvecklingsprogram. Syftet var att bibehålla attraktionsvärde som besöksmål, men också att utveckla museets roll som kunskapsförmedlare och resurs i det lokala kulturlivet. har utarbetat ett forskningsverksamhet med inriktning på kulturlandskapsforskning i subarktiska områden. Studierna genomförs i tvärvetenskapligt samarbete med olika institutioner vid i och samt med olika universitet i och . Forskningsprogrammet stöds av . De olika forskningsprojekten har stor spännvidd: från forskning kring kolonisationsprocesser närmast efter inlandsisens avsmältning till begravningsritualer och gravskick under stenålder. Det samiska kulturlandskapet utgör ett viktigt verksamhetsområde, där fältinsatserna bl.a. omfattar dokumentation av byggnadsskick och upprustning av byggnader. arbetar också med uppdrag inom kulturmiljövårdsområdet samt deltar i den pågående fornminnesinventeringen. Subarktiska landskap finns inom ett vidsträckt område från den nordliga barrskogsregionen till arktiska miljöer närmast . De naturgeografiska, ekonomiska och kulturella förutsättningarna, som strukturerar detta kulturlandskap, är till stora delar intakta. Det ger unika möjligheter för studier av interaktion mellan människa och natur i ett långt tidsperspektiv. Forskning kring traditionella ekonomiers miljöpåverkan är mycket begränsad liksom människors roll i de subarktiska ekosystemens långsiktiga utveckling. Kunskap om kulturlandskapens utveckling utgör en förutsättning för att areella näringar liksom natur- och kulturvård ska kunna bedrivas insiktsfullt och med hög kvalitet. Det pågående forskningsarbetet har lett till nya teorier och frågeställningar kring kulturlandskap. Insikten om den höga forskningspotential, ur nationellt och internationellt perspektiv, som kulturlandskapsforskning i subarktiska miljöer besitter, har fött en tanke om inrättandet av ett forskningsinstitut. har gjort en förstudie om förutsättningarna för en etablering av ett forskningsinstitut i med här beskriven inriktning. Förstudien redovisar betydelsen av forskning inom detta område, betydelsen av aktiva forskningsmiljöer i inlandets glesbygdsområden och andra mervärden för samhället som detta innebär. Den utvisar möjligheterna till något nyskapande och unikt. Därför är det angeläget att staten och dess olika myndigheter aktivt medverkar till tillkomsten av ett kulturlandskapsforskning i .
mot · GS02Ub462 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsammans med våra nordiska grannländer utarbeta en överenskommelse kring hänsyn till studielån tagna i annat nordiskt land i samband med återbetalningen av studielån från det egna landet. har de nordiska studiemedelsmyndigheterna haft en överenskommelse om att ta hänsyn till lån tagna i annat nordiskt land i samband med fastställelse av återbetalningstakten i det egna landet. Denna överenskommelse har man nu beslutat att sätta stopp för för lån tagna efter . De grupper som drabbas av att man inte längre tar hänsyn till lån tagna i flera länder är dels sådana personer som fått studielån från det land där de är medborgare, för att senare få från ett land dit de har flyttat i syfte att arbeta, varefter de har studerat i detta land på detta lands villkor och med lån från det landet. En annan grupp är de som redan som barn flyttat till/vuxit upp i ett nordiskt där de inte varit medborgare, för att sedan få lån från detta land. i livet har de fått lån från det land där de är medborgare (normalregeln). En tredje grupp är de som bytt medborgarskap under sin studietid. Överenskommelsen om hänsyn till studiemedel tagna i annat nordiskt land har endast funnits på myndighetsnivå, ej som ett statsrättsligt avtal mellan länderna. Tiden kanske nu är mogen för ett nordiskt avtal som säkerställer att studerande i inte tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad till två långivare.
mot · GS02Ub463 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över tillgången på och strukturen för kvalificerade yrkesinriktade utbildningar. Vikten av att utbilda allt fler allt mer är en direkt konsekvens av det omgivande samhällets och arbetsmarknadens nutida krav. Därför är det både klokt och strategiskt att, som regeringen gjort, sätta upp målet att av en årskull ska läsa vidare på högskolan. Men är ändå . Resten av arbetskraften behöver också utbildning, yrkesinriktad sådan. Efter att under ha satsat framgångsrikt på utbyggnaden av högskolan måste vi anta nästa stora utmaning. Vi måste börja tala om eftergymnasial utbildning i ett vidare perspektiv och inte bara tänka på högskoleutbildningar. För att klara framtidens arbetsmarknad behövs kvalificerade yrkesutbildningar. Kraven som ställs på den delen av arbetskraften är annorlunda, men knappast lägre. Den tekniska utvecklingen går snabbt framåt och det krävs till exempel flexibilitet och förmåga att tillägna sig internutbildning för i princip alla yrkesgrupper. finns en mängd eftergymnasiala yrkesutbildningar med skiftande kvalitet. , kommunerna, , högskolorna, folkhögskolorna, studieförbunden och privata utbildningsanordnare erbjuder olika utbildningar med olika finansieringsvillkor som värderas olika på arbetsmarknaden och om man vill söka vidare. Som studerande är det dock svårt att överblicka vilka möjligheter som egentligen finns och utbildningsstrukturen är oklar. Dessutom är söktrycket till eftergymnasiala yrkesinriktade utbildningar ofta stort. Exempelvis skulle fler uppfylla ett stort behov. Med en utbyggd kvalificerad yrkesutbildning och en struktur som tydligt visar vad de olika eftergymnasiala yrkesutbildningarna ger, hur de värderas, vad som skiljer dem från högskoleutbildningar och hur man som student kan finansiera sina yrkesstudier skulle vi underlätta betydligt för dagens unga att påverka sina framtida yrkesliv.
mot · GS02Ub464 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att öka effektiviteten i den högre utbildningen. Det är viktigt att utbildningssystemet håller en hög effektivitet och inte i onödan försenar inträdet på arbetsmarknaden. Detta måste självklart vägas mot behovet av att studietiden inte blir alltför pressande för de studerande med påföljande stress och sämre studieresultat som följd. Men det är sannolikt ändå möjligt att genom olika insatser effektivisera utbildningsväsendet i detta avseende. Inte minst gäller detta studierna på universitet och högskolor, där studenterna är vuxna. Ett sätt att uppnå effektivitetsvinster är att bättre utnyttja årets veckor genom att också använda en större del av sommaren åt studier och den vägen förkorta utbildningstiden. Det långa sommaruppehållet i en absolut övervägande majoritet av utbildningarna på landets universitet och högskolor medför många problem. För de studenter som inte lyckas skaffa sig ett sommarjobb är sommaruppehållet ett reellt försörjningsproblem. Genom ett sådant system kan genomströmningen och effektiviteten i högskolan öka, tiden i arbetslivet förlängas och den enskildes ekonomiska sitution bli tryggare. Regeringen bör dessutom se över hur den högre utbildningen även på andra sätt kan öka sin effektivitet så att studenterna snabbare lämnar högskolor och universitet med en examen.
mot · GS02Ub465 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om programmet . Regeringen föreslår i statsbudgeten att biståndet ska höjas. Det är mycket positivt och möjliggör nya insatser som kan leda till utveckling för individer och länder som har en svår situation. En viktig del av en framgångsrik utvecklingspolitik bör vara att satsa på utbildning. En del av en sådan satsning bör vara kopplad till utbytesprogram som gör det möjligt för studenter från utvecklingsländer att studera i , något som dessutom förstärker den internationella student- och forskarmiljön vid våra universitet och högskolor. För att garantera att fler studenter och forskare från utvecklingsländer ges en möjlighet att verka vid svenska lärosäten är anslagen till programmet viktigt. Programmet ska stimulera att studenter och lärare i utvecklingsländer får en möjlighet att studera och undervisa i . ska studenter och lärare i på motsvarande sätt få en möjlighet att studera och undervisa i ett utvecklingsland. Det är väsentligt att regeringen framöver beaktar detta program när biståndet höjs.
mot · GS02Ub467 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ägna ökad uppmärksamhet åt den eftergymnasiala yrkesutbildningen. och har det skett en mycket kraftig utbyggnad av den traditionella högskoleutbildningen i hela landet. har nya utbildningsformer etablerats för den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Kvalificerad yrkesutbildning etablerades som en väg att tillgodose behovet av kvalificerad personal inom bristyrken, inte minst inom näringslivet. Här samspelar näringslivet, staten och enskilda utbildningsanordnare eller kommuner i att utveckla en utbildning, som utformats i samarbete med arbetslivet för att leda till jobb. Den kvalificerade yrkesutbildningen är ett alternativ till högskoleutbildning och har en tredjedel av utbildningstiden i form av lärande i arbetslivet. Antalet utbildningsplatser är nu cirka 14 000 och erfarenheterna av utbildningen är i allt väsentligt positiva. Yrkeshögskoleutbildningen är till skillnad från den kvalificerade yrkesutbildningen direkt knuten till högskolan. Utbildningen omfattar normalt 80 poäng, högskolestudier, och arbetas i likhet med "KY" fram i nära samverkan med näringslivet. Utbildningen har etablerats och har bl a setts som en god form att tillgodose angelägna utbildningsbehov också utanför de traditionella högskoleorterna. Utöver kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskoleutbildning finns det ytterligare behov av nya former för eftergymnasial utbildning för de hundratusentals ungdomar som inte går till högskolan utan har intresse av en mer renodlad yrkesutbildning än den som den normalt erbjuder. Arbetslivet har markerat ett mycket stort intresse för de eftergymnasiala yrkesutbildningar och efterfrågar en kraftig utbyggnad av utbildningarna i olika delar av landet. Gemensamt för både kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskoleutbildning är att utbildningarna bidrar till att tillgodose ett stort behov av yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå. Beredskapen att etablera eftergymnasial utbildning är också stor både hos KY-anordnare och enskilda högskolor som . Intresset för att söka utbildningarna är också mycket högt. Vi anser det därför nödvändigt att regeringen ägnar ökad uppmärksamhet åt den eftergymnasiala yrkesutbildningen.
mot · GS02Ub475 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Skolan är den plats där barn och ungdomar tillbringar den , därför är det viktigt att de känner att de har en möjlighet till en bra arbetsmiljö samt att de får vara med och påverka sin vardag. Tyvärr så ser det inte ut så i alla skolor, kan arbetsmiljön vara förskräcklig. Men då eleverna inte har samma möjligheter till att få reda på sina rättigheter såär det svårt för dem att påverka detta. Därför behövs barnskyddsombud på skolorna. Arbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av de sämsta. Allergier bland skolbarn har fördubblats . Var tredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor där maskiner saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna är låsta för att bara nämna några exempel. Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande. Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykiskt pressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där både mobbning och sexuella trakasserier är vanliga. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla arbetsmiljöproblem, men det skulle ändå kunna vara ett första steg. Eleverna har rätt till sina egna skyddsombud från och med årskurs 7 i , men de har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombuden borde få utökade rättigheter. Det finns i dagens skola en hel del lokaler som de vuxna inte bevistar lika mycket som eleverna. Elevutrymmen som används på raster, omklädningsrum och datasalar är exempel på lokaler som kan användas i princip enbart av elever. Med tanke på hur lokalerna utnyttjas i skolan och den bristande kommunikation som kan finnas på skolorna mellan vuxna och elever blir slutsatsen att elevskyddsombudens ställning måste stärkas. Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudet inte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen - skolan, nämligen eleverna.
mot · GS02Ub479 · 2004-09-24 00:00:00 — Varför bygga in en sådan osäkerhet som en omprövning innebär när det i praktiken blir en fast skolgång för de elever som har störst behov? Vår kritik mot nedläggningen av de fasta skoldelarna har varit och är berättigad. Än så länge är verksamheten aktiv eftersom många elever fortfarande går kvar även om det inte tas in några nya. Därför är det fortfarande möjligt att starta upp de fasta skoldelarna. Det viktigaste är att hänsyn tas till barnens och föräldrarnas önskemål och att de som önskar ska kunna få sin utbildning huvudsakligen förlagd vid skolorna. För att garantera verksamheten vid Eke- och Hällsboskolorna avsätter . Respekten för varje individs integritet kräver mångfald. Möjligheten att välja mellan olika skolor, statliga, regionala, kommunala eller fristående gör att fler kan finna en utbildning som passar just honom eller henne. För varje skola gäller att det centrala är undervisningens kvalitet och skolans förmåga att skapa en utvecklande och trygg miljö för eleverna. Vi menar att de fristående skolorna ska vara ett självklart inslag i skolväsendet. De stimulerar till pedagogisk och organisatorisk förnyelse, ökar flexibiliteten och leder till effektivare resursanvändning i alla skolor, offentliga såväl som fristående. En reell möjlighet att välja skola kommer därmed alla elever och hela svenska skolan till del. För är föräldrarnas och elevernas perspektiv och önskemål utgångspunkten. Det är helt i överensstämmelse med ett antal internationella konventioner som skrivit under och som tillförsäkrar föräldrarna rätten till inflytande över sina barns undervisning. Det gäller till exempel , som är svensk lag och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Alla skall således, oberoende av föräldrarnas ekonomiska standard, eget handikapp eller andra särskilda behov, kunna välja en fristående skola. De fristående skolor som motsvarar specialskolan är en viktig del i den mångfald som eftersträvas av . Normalt är tillstånds- och tillsynsmyndighet för de fristående skolorna, men regeringen har beslutat att styrelsen för skall vara tillståndsmyndighet för fristående skolor för funktionshindrade.Detta är ytterligare ett exempel på en helt oförklarlig särbehandling av de funktionshindrade. anser att bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighet för alla fristående skolor, men självklart i samråd med .
mot · GS02Ub484 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen verkar för att skolmaten i gymnasieskolan förblir kostnadsfri. Skolmaten är något som måste vara gratis för alla ungdomar som går på gymnasieskolan. Trots att det inte funnits en lag så har det länge varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri. När nu allt fler kommuner och privatskolor börjar att avgiftsbelägga måltiderna, visar detta på att åtgärder behövs inom området. En lag finns redan för . Nödvändiga åtgärder för att garantera eleverna fria måltider måste självklart gälla såväl kommunala som alla former av privatskolor om de får något statligt eller kommunalt stöd. Det är viktigt att skollunchen är avgiftsfri, så att denna är tillgänglig för alla. Detta är viktigt ur många perspektiv. Dels ur ett näringsperspektiv, dels ur ett klassfrågeperspektiv. Det får aldrig bli en fråga om vem som har råd att äta skollunch! Alla måste få möjligheten att prestera bra. För att det ska vara möjligt är intaget av näringsrik och vällagad mat a och o.
mot · GS02Ub486 · 2004-09-29 00:00:00 — Alternativa urval till högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa urval till högskolor. Dagens intagning till högskolor och universitet bygger på betygsintag. Många är de som har andra kunskaper än de rent formella från gymnasiet. Därför är det nödvändigt att se över intagningen så att också informell och ickeformell kunskap kan valideras och räknas till godo vid intagning.
mot · GS02Ub496 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga ytterligare resurser till elevråden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör intensifiera sin tillsyn för att säkerställa att kommunerna inför minimikrav för skolornas handlingsplaner för ett gott socialt klimat och mot mobbning och övervakar hur de verkställs. genomförde () en kampanj där 6 000 trettonåringar svarade på frågan: "Vad tycker du man ska göra mot mobbning?". Av svaren framkom att alla har ett ansvar att agera mot mobbning. Det gäller skolpersonal, ungdomar, föräldrar, de som mobbas och de som mobbar. De som svarade var mest kritiska till vuxna i skolan vilka de uppmanade att sluta blunda. Flera av eleverna som har skrivit i diskussionsforumet på regeringens anti-mobbningsprojekt "Tillsammans" hemsida har också klagat över lärares bristande engagemang mot mobbning, men många har också berättat hur problemen har lösts efter att en lärare eller annan vuxen har ingripit. I det här sammanhanget är det uppseendeväckande att, enligt skolbildsundersökning , fler elever i årskurs 7-9 känner sig mobbade av lärare än av andra elever. Lärares mobbning av barn är redan i sig fullständigt oacceptabelt. Men det faktum att barn ofta följer vuxnas exempel betyder att om en lärare mobbar en elev kan det leda till att samma elev därefter kommer att mobbas också av de andra eleverna. Ett sådant scenario är ett tecken på att de mest grundläggande värderingar som vårt skolväsende och samhället som helhet står för har brutits. bör intensifiera sin tillsyn för att säkerställa att kommunerna inför minimikrav för skolornas handlingsplaner för ett gott socialt klimat och mot mobbning och övervakar hur de verkställs. Kommunernas skyldighet att informera personal, elever och föräldrar om arbetsmiljölagen, socialtjänstlagen, skollagen och bör även sanktioneras. Man bör även se över om elevråden ska ges ökade resurser.