mot · GS02U268 · 2004-10-04 00:00:00 — 3Mellanösternkonflikternas förhistoria i korthet4 6Kurderna ställning i och Irak6 9Konflikten mellan och Palestina10 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i sina kontakter med syriska myndigheter och i FN, EU och andra internationella organ skall verka för att den statslösa kurdiska befolkningen i erhåller syriskt medborgarskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att förändrar lagar och förordningar så att demokratiska fri- och rättigheter garanteras och tillämpas i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för att förändrade lagstiftning när det gäller demokratiska fri- och rättigheter stärks och utvecklas samt tillämpas i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för att måste uppvisa en klar och tydlig förbättring när det gäller respekten för mänskliga rättigheter för att vinna medlemskap i unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för att kurdiska blir officiellt minoritetsspråk i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella forum skall verka för att kurdernas nationella och kulturella rättigheter i och respekteras i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att folkomflyttningarna av den kurdiska befolkningen i upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU och FN skall verka för att norra /irakiska inom den irakiska statsbildningen garanteras rätt till regionalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer skall verka för kurdernas rätt att i använda sitt eget språk i tal och skrift och i egna medier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer kraftfullt skall verka för att kurdernas mänskliga rättigheter i respekteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN, EU och andra internationella organisationer skall verka för att kurderna i garanteras rätt till lokalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN och EU skall verka för att kurdernas nationella och kulturella rättigheter respekteras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU skall verka för det iranska folkets rätt till att organisera sig i partier och fackföreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU och FN skall verka för att ett upprättas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU:s kritiska dialog och i andra kontakter med lägger stor vikt vid kvinnornas situation, särskilt när det gäller deras ställning i rättssystemet, där en kvinnas röst väger mindre än en mans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftfullt skall verka för att alla som fängslats på grund av sin politiska och religiösa uppfattning i skall försättas på fri fot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU och FN skall verka för att , och deras allierade lämnar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste verka för att USA-koalitionen, så länge den finns kvar i , följer internationella konventioner i sin behandling av befolkningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att humanitära organisationer som Röda Korset, Röda halvmånen och , Human Rights Watch m.fl. Måste få tillträde till och full insyn i vad som sker i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att FN skall sända observatörer till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste verka för att det blir FN:s uppgift att skapa fred och säkerhet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att det i en FN-styrka i inte ingår soldater från USA-koalitionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett FN-mandat även skall inkludera vad som stadgas i FN:s resolution om kvinnor i krishantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att det i FN:s uppgifter måste ingå att kvinnors situation särskilt uppmärksammas och människorättsorganisationer ges möjlighet att samarbeta med irakiska kvinnoorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att alla ekonomiska avtal som ingicks mellan Styrande rådet i , och dess allierade skall upphävas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport måste utformas så att export och uthyrning av krigsmateriel till krigförande länder inte kan inträffa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mänskliga rättigheter och internationell rätt måste vara den övergripande och överordnade målsättningen för agerande i den israelisk-palestinska konflikten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla typer av militärt samarbete oavsett om det handlar om import eller export eller annat utbyte av krigsmateriel till skall upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på alla områden och i alla internationella forum skall agera för en icke-våldslösning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som enda kärnvapenmakt i bör avveckla sina kärnvapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den i EU och FN skall verka för att den mur som rest mellan israeliskt territorium och ockuperad palestinsk mark rivs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att om fortsättningsvis skall understödja humanitära insatser i FN:s regi skall det finnas tydliga garantier för att en svensk FN-trupp inte kan blandas samman med USA-alliansens stridande förband. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN och EU bör verka för att FN-trupper med uppgift att skydda humanitära insatser inte består av förband som haft uppgifter som stridande trupp. 3Mellanösternkonflikternas förhistoria i korthet Den politiska avkoloniseringen under mellan- och efterkrigstiden skapade i en mycket brokig politisk karta. blev 1923 en ny och självständig stat i kamp mot och som ville dela det mellan sig. har haft en parlamentarisk demokrati som dock (1960, 1971, 1981) avbrutits av militärdiktaturer. Det bör i det här sammanhanget påpekas att , som restes som en ny stat på spillror av det , sedan uppkomsten haft en strävan till modernisering, vilket medfört att gränsen mellan och har luckrats upp. torde det rimliga vara att räknas till . Det finns emellertid frågor och problem som delar med som det finns andra som man delar med stater i , , och . Det är de förstnämnda som behandlas i den här motionen. kom att bli ett kungadöme under långvarigt och starkt inflytande från . blev likaså ett kungadöme under ledning av kung , som hade goda förbindelser med . I , och kom nationalistiska och panarabiska regimer till makten. utgjorde och till och med en gemensam statsbildning, Förenade Arabrepubliken. Nationalistiska strömningar i gjorde sig också gällande under Mossadeqs tid. Dessa strävanden omintetgjordes dock av och som under kuppartade former förde shahen Reza Palahvi till makten. Segrarmakterna i upplät, utan att först utröna det palestinska folkets uppfattning, det brittiska protektoratet till de judar i som överlevt Förintelsen för att där skapa staten . Det folkmord som nazisterna begick sökte man gälda genom att begå en ny oförrätt. Det har med tiden blivit allt tydligare att staten i allt större utsträckning blivit ett militärt brohuvud för i , men där den israeliska staten har expansionistiska intressen för egen del. Den israeliska staten hänvisar till säkerhetsintressen och till att de arabiska grannländerna med undantag för inte erkänt staten när den söker rättfärdiga sin aggressiva politik gentemot palestinierna. Flera av länderna i är av vitalt intresse för som en industristat där bilen är det dominerande kommunikationsmedlet. I flera av länderna i finns stora oljetillgångar. Detta gäller , , och . var det saudiska kungahuset en av främsta bundsförvanter. Shahen av var likaså en monark och diktator med goda förbindelser med och hade att tacka för sin ställning i landet. hade ävenledes goda förbindelser med . Inget land i hade vid självständigheten några demokratiska traditioner. Det enda land som hållit sig med politisk demokrati är , där dock den palestinska befolkning som inte flydde till grannländerna i samband med staten bildande kommit att utgöra en diskriminerad folkgrupp. Genomgående för samtliga länder i - även - är att det råder en bristande respekt för mänskliga rättigheter. En folkgrupp i som trots sin storlek aldrig kom att bilda någon egen stat var kurderna. De lever i , , och . Makthavarna i dessa länder har officiellt helt förnekat kurdernas existens. Genomgående för alla dessa länder har varit att regimerna förvägrat kurderna deras mänskliga rättigheter och förföljt och förtryckt dem - ofta med stor brutalitet. Detsamma har drabbat andra och mindre minoritetsfolk i dessa länder så som assyrier/syrianer och kaldéer m.fl. I och har den kurdiska befolkningen krävt nationella och kulturella rättigheter, yttrande- och tryckfrihet, rätt till undervisning i och på sitt eget språk, rätt till att på samma sätt som andra i ge ut tidningar och öppna radio- och TV-kanaler. Man har krävt organisationsfrihet på samma villkor som den övriga befolkningen. har förändringar genomförts i den turkiska lagstiftningen i accelererande tempo. Det återstår dock ännu att se hur dessa förändringar genomförs i praktiken. Ett omfattande arbete återstår för regeringen när det gäller att förmå underställda myndigheter att omsätta den nya lagstiftningen i vardaglig handling. Den kurdiska befolkningsgruppen i är väsentligt mindre än den i . Även de syriska kurderna kämpar liksom kurderna i för demokratiska fri- och rättigheter och kulturella och nationella rättigheter. Kurderna i opponerar sig också mot den syriska regimens politik att tvångsförflytta kurder från gränsområdena mot och låta arabisk befolkning flytta dit i deras ställe. Den överväldigande kurdiska minoriteten i dessa båda länder har inga separatistiska krav i förhållande till och . Det kurdiska partiet krävde det , men PKK vann aldrig den kurdiska befolkningens stöd. Partiet är upplöst och dess separatistiska krav överspelade av tiden. Inga kurdiska organisationer av betydelse i eller ställer några krav på någon form av självstyre i autonoma områden. Vad den överväldigande delen av den kurdiska befolkningen kräver är demokratiska fri- och rättigheter samt nationella och kulturella rättigheter. Detta är krav som ligger i linje med internationella konventioner som och ställt sig bakom men som inte tillämpas i praktiken. För del är de tillsammans med den bristande respekten för mänskliga rättigheter (liv, arbete och hälsa) ett hinder för medlemskap i unionen. Trots bristande respekt för demokratiska fri- och rättigheter och mänskliga rättigheter har dock inga skrupler när det gäller , som erhållit stora lån därifrån och ingår i det USA-dominerade Nato. bör i EU verka för att förändrade lagstiftning när det gäller de demokratiska fri- och rättigheterna utvecklas och tillämpas i praktiken. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. måste i EU verka för att måste uppvisa en klar och tydligt förbättring i praktiken när det gäller respekten för mänskliga rättigheter för att vinna medlemskap i unionen. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i EU verka för att kurdiska blir officiellt minoritetsspråk i . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN och andra internationella forum verka för att kurdernas nationella och kulturella rättigheter i praktiken respekteras i och . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör verka för att folkomflyttningarna av den kurdiska befolkningen i upphör. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. 6Kurderna ställning i och Den kurdiska befolkningen i och ställer andra krav. I dessa länder kräver kurderna, eftersom de lever koncentrerade till en bestämd region, regionalt självstyre. Under långa tid vid makten, drabbades de irakiska kurderna av svåra förföljelser. Efter kom man att skyddas av de av upprättade flygförbudszonerna i norra /irakiska . av strider lyckades de båda kurdiska organisationerna PUK (Patriotic Union of ) och KDP () förenas i ett gemensamt styre av norra /irakiska i ett från fredat område. Under kom kurdiska pershmarga att samarbeta med mot den gemensamme fienden . Efter har självstyret i norra /irakiska fortsatt att fungera, och det finns kurdiska medlemmar i det styrande råd och den interimsregering som bildades efter det att störtats. I interimsförfattningen efter det störtats erkändes kurdernas rätt till självstyre i norra /irakiska . Men då säkerhetsrådet antog resolution om , vilken rimligen borde konfirmerat vad som stadgades om kurderna i interimsförfattningen, fanns inte ett ord med om kurdernas självstyre. Detta trots att , som under fått tillgång till de av kurderna kontrollerade områdena, är en av säkerhetsrådets permanenta medlemmar. Det kurdiska självstyret garanteras dock på intet sätt i denna FN-resolution. I den kurdiska delen av har den fundamentalistiska regimen i utövat ett hårt förtryck. Motståndet mot den förtryckande regimen har främst letts av de båda organisationerna KDP(I) och Komala. Regimen har avrättat åtskilliga av de båda partiernas medlemmar och ledare. Mord på deras ledare har även utförts utomlands. bör i FN och EU verka för att kurdernas nationella och kulturella rättigheter respekteras i . bör i EU och FN verka för att norra /irakiska inom den irakiska statsbildningen garanteras rätt till regionalt självstyre. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för att kurderna i skall få rätt att använda sitt eget språk i tal och skrift och egna medier. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer kraftfullt verka för att kurdernas rättigheter i respekteras. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör i FN, EU och andra internationella organisationer verka för att kurderna i får rätt till lokalt självstyre. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. räknas i strikt mening inte till , men genom kurdernas kamp för nationella och kulturella rättigheter och regionalt självstyre samt närheten till det krigsdrabbade flätas situationen i samman med . Kurdernas kamp i är en del av folkets kamp för demokrati och mänskliga rättigheter i hela , där det islamiska prästerskapet har den yttersta politiska makten. Det är en teokrati, där prästerskapet med i spetsen fastställer om parlamentets beslut skall genomföras eller ej. När , som hade rykte om sig att vara mer "liberal" än sin , valdes till president satte det iranska folket stort hopp till honom. Man hoppades på stora förändringar. närmar sig andra och sista mandatperiod sitt slut. Han kan inte väljas om och några väsentliga förändringar har inte inträffat när det gäller folkligt inflytande eller respekten för mänskliga rättigheter. I parlamentet formerades för en stor grupp av reformvänner. Dessa blev dock utsatta för våld och hot om våld av den regimtrogna säkerhetspolisen och underrättelsetjänsten. I det följande parlamentsvalet förbjöds reformvännerna att kandidera. råder samstämmighet mellan prästerskapet under Khamenei och parlamentet. Regimen försäkrade sig om att några oppositionella röster inte kunde höras därifrån. Oppositionen finns kvar. Tidningar kommer ut, förbjuds och läggs ner och utkommer på nytt. Regimen försöker med våld och förtryck att hålla folket utanför politiken. Rättssystemet är korrumperat och under all kritik. Kvinnoförtrycket är oförändrat hårt. Arbetare som demonstrerat på första maj arresteras, torteras och släpas inför korrumperade domstolar. deltar tillsammans med övriga länder i EU i den s.k. kritiska dialogen med . Det torde framgå av gjorda erfarenheter av denna dialog att den iranska regimen inte lyssnar till vad som sägs från EU:s sida. EU har även uppfattat president framtoning som ett hopp om bättre förhållanden i , vilket dock visat sig vara en felbedömning. Därför bör i EU verka för att EU när det gäller mänskliga rättigheter i hävdar det iranska folkets rätt till organisera sig i partier och fackföreningar. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. har tidigare föreslagit att ett , som kan följa utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter, bör upprättas i . bör i FN verka för att ett sådant kontor blir verklighet. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör även i den kritiska dialogen och genom andra kontakter med lägga stor vikt vid kvinnornas situation, inte minst deras ställning inom rättssystemet där en kvinnas röst väger mindre än en mans. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. bör kraftfullt verka för att alla som fängslats på grund av sin politiska och religiösa uppfattning skall försättas på fri fot. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Situationen i har kommit att påverkas av kriget i . Bland unga människor som ogillar regimen och avskyr dess förtryck hade fått en viss popularitet därför att är motståndare till regimen. Efter USA-koalitionens krig i har oron för att skall dras in i ett nytt krig ökat kraftigt bland just unga människor. Valet mellan regimen och av understödda eller USA-vänliga krafter har blivit svårare. Därmed har regimen fått ytterligare respit. En annan effekt av är att regimen känner sig mer hotad utifrån och därmed mer frestad att istället för att, som man säger från iransk sida, använda det uran man anrikar för fredliga ändamål använder det till kärnvapenframställning. Den iranska regimen har uppvisat aggressiva drag när det gäller brott mot mänskliga rättigheter, men regimen har inte startat några krig. Det var under som angrep . Därmed inte sagt att på något sätt har rätt till att utveckla kärnvapen. Men riktas liksom tidigare uppmärksamheten ensidigt mot när det gäller förekomsten av kärnvapen. Världen tycks redan ha glömt att en annan aggressiv stat i , , redan har kärnvapen. Efter folkrättsvidriga annektering av och det därpå följande genomdrev och i att skulle utsättas för en omfattande ekonomisk blockad. Denna blockad drabbade inte den regim som fattat beslutet att försöka annektera utan den irakiska befolkningen. Förutom blockaden utsatte och efter kriget för en rad bombningar som inte bara riktade sig mot militära mål utan slog ut vattenreningsanläggningar och andra för folkförsörjningen och för folkets hälsa viktiga anläggningar. Efter falska påståenden från Bushadministrationen om att skulle inneha massförstörelsevapen av olika slag samt ha upprättat förbindelser med terrororganisationen gick , och andra med dem allierade stater till angrepp mot . Den irakiska armén slogs ut och upplöstes. Ett styrande råd tillsattes som sedermera efterträddes av en interimsregering. togs till fånga. President har förklarat att är över och segern vunnen. Likafullt förmår USA-alliansen inte att skapa säkerhet i samhället. Det första gjorde efter det att den irakiska krigsmakten slagits ut var att säkra irakiska olje- och andra företag, privatisera dem och bjuda ut dem till amerikanska eller allierade länders företag. Befolkningens säkerhet var en andrahandsfråga. Om inte haft något fotfäste i tidigare så fick denna och andra med närbesläktade organisationer, till följd av den dåliga säkerheten och kränkande uppträdande mot befolkningen, ett starkt inflytande på utvecklingen. Befolkningens säkerhet blir allt sämre. Särskilt hårt drabbar den bristande säkerheten kvinnorna som sällan vågar gå ut på grund av risken för övergrepp. sökte rättfärdiga sitt angrepp på med hänvisning till många brott mot de mänskliga rättigheterna, men har själv i visat prov på att man själv hyser föga respekt för dessa rättigheter. Mycket pekar på att dessa förbrytelser inte var enskildheter utan var sanktionerade från högre ort. Kränkningarna var organiserade, planerade och systematiska. Trots att , efter al-Sasistanis ingripande, uppnått en sorts uppgörelse mellan i har säkerhetsläget inte heller förbättrats. närvaro förvärrar säkerhetsläget i landet och skapar en allt bättre grogrund för kriminella terrorgrupper i allmänhet eller politiska terrorgrupper som är motståndare till ett framtida demokratiskt . Att som president säga att sakta men säkert är på väg mot demokrati är bara ett spel i den pågående presidentvalskampanjen. Om säkerheten för befolkningen skall kunna förbättras måste det ske med någon annans hjälp än USA-koalitionens. Den enda tänkbara vägen går via FN. Och i en sådan FN-mission kan inga av USA-koalitionens länder delta. Dessa länder är alltför misskrediterade för en sådan uppgift. FN:s generalsekreterare, , har förklarat att USA-koalitionens krig i , var olagligt. Rimligen torde närvaro i landet också strida mot folkrätten. För att situationen i skall kunna förbättras måste , och deras allierade lämna . Ju längre de stannar, desto mer förvärras situationen. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. måste verka för att USA-koalitionen, så länge den finns kvar i , följer internationella konventioner i sin behandling av befolkningen i . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Vi anser också att skall verka för att humanitära organisationer som Röda Korset, Röda halvmånen och , Human Rights Watch och andra internationella humanitära organisationer måste få tillträde till och full insyn i vad som sker i . Efter USA-koalitionens tillbakadragande måste FN sända observatörer till . Det måste bli FN:s uppgift att skapa fred och säkerhet i . I en framtida FN-styrka i kan inga soldater från USA-koalitionen medverka på grund av att dessa stater redan under ockupationen misskrediterat sig själva. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Ett FN-mandat skall även inkludera vad som stadgas i FN:s resolution om kvinnor i krishantering. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. I FN:s uppgift måste ingå att kvinnors rättigheter särskilt uppmärksammas och människorättsorganisationer ges möjlighet att samarbeta med irakiska kvinnoorganisationer. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Alla ekonomiska avtal som ingicks mellan Styrande rådet, och dess allierade skall upphävas. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. För del måste vi dra slutsatsen att de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport måste utformas så att export och uthyrning av krigsmateriel till krigförande länder inte kan kan inträffa. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Mer än någonsin utgör staten ett brohuvud för i . Liksom bryter man mot folkrätten. ockuperar i strid med folkrätten ett annat folks land. Man upprättar israeliska bosättningar på palestinsk mark. Man trakasserar befolkningen i de ockuperade palestinska områdena bl.a. genom att upprätta vägspärrar på platser där ingen kan finna några militära eller andra säkerhetsskäl till att det skall finnas en spärr. De är i stället tillkomna för att förhindra palestinier att komma till sina arbeten eller till sjukhus. Tiotals kvinnor har under detta år dött i köer vid dessa vägspärrar för att de inte kommit till sjukhus för förlossning. upprättas på palestinsk mark, vilket strider mot folkrätten.