ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02N314 · 2004-10-01 00:00:00 — Bil- och transportindustripolitiken för tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att regeringen arbetar fram en aktuell och offensiv bil- och transportindustripolitisk strategi för i världen. är och , och lastvagnar. är en av världens ledande inom fordonsindustrin och bland lätta bilar en av de tio starkaste i världen. är lika med svensk fordonsindustri. I står fordonsindustrin för ca 50 000 jobb med ca 24 000 anställda i och 13 000 personer som har sitt boende i norra , och Trollhättan-Uddevalla-området. Bilden av som billand kanske inte direkt präglar var mans syn på läget. Detta har samband med att ägandet delvis försvunnit ut ur landet. Detta kan också vara en av orsakerna till avsaknaden av en offensiv offentlig industripolitisk debatt och därmed politiska prioriteringar som påverkar denna typ av industri.Men i och med att , ägare av , börjat spela ut Saabfabrik mot annan bilfabrik i har svensk industripolitik, eller snarare avsaknaden av en aktiv och aktuell bil- och transportindustripolitik för 2000-talet, blivit uppenbar. Många drar säkert paralleller med textilindustrins utflyttning på grund av låglönekonkurrens från andra länder i . Det som är skillnaden nu är dock att det varken är låglönearbete eller låglöneland som är konkurrent. Det gör det inledningsvis svårt med argumenten gentemot vem eller mot vad som kritiken skall riktas eller vilka åtgärder som skall vidtas eller ändras. Globaliseringens påverkan på lokalnivå och en lokal arbetsmarknads starka beroende av bilindustrin handlar inte enbart om Saabs situation i . Det pekar snarare på vikten av att nationell industripolitik samverkar med internationella aktörer. Här finns en uppgiftsskillnad mellan den regionala och lokala nivåns ansvar för att skapa goda förutsättningar för regional tillväxt där en internationell koncern är etablerad, till att staten måste tydligare ta ansvar för det som staten skall ansvara för. Det gäller de övergripande nationella strukturerna som t.ex. forskning, satsning på miljödriven tillväxt, skatter, utbildning och infrastruktur. ger regeringen och dess samarbetspartier tyvärr signaler om det motsatta. Man driver från regeringshåll återigen en symbolpolitik där bilen och bilindustrin utmålas som bov i samhället, utan att ange några strategier för att skapa en samlad industri- och miljöpolitik där bil och transportindustrin finns med som samarbetspartner. Detta visar återigen bristen på intresset för tillväxtskapande åtgärder och för att skapa moderna, kvalitativa och miljömässigt riktiga industrijobb i . och däribland t.ex. befinner sig nu mitt i ytterligare en ny fas där sambanden mellan lokal arbetsmarknad och globala företag med globala marknader är så tydlig att det ställer krav på en aktuell och offensiv bil- och transportindustripolitik. Det är dags att regeringen arbetar fram en för svensk bilindustri aktuell svensk bil- och transportindustripolitisk strategi som gäller och som fungerar på världsmarknaden. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02N315 · 2004-10-01 00:00:00 — Utlokalisering av statliga myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk, till orter och län som drabbats av försvarsnedläggningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och omgående bör prioriteras för utlokaliseringar om försvarsnedläggningar sker i enlighet med förslaget till försvarsbeslut . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser till bör tillsättas. Många orter och län lider av tuffa besked från Försvarsmakten och regeringen angående nedläggningar av försvarsplattformar. Detta måste regleras med utflyttning av arbetsplatser från överetablerade orter som t.ex. de i . Kompetens och lokaler finns till betydligt billigare priser än i storstäder. är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort där ett statligt verk lokaliseras medför detta inte bara ökat inflyttande, utan också ett större utbud av kvalificerade arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Etableringen av statliga myndigheter och verk på drabbade orter och län i ger ett välkommet tillskott till den lokala arbetsmarknaden. Detta kan på vissa orter innebära skillnaden mellan att få kvalificerade människor att stanna kvar och att de söker sig till där dessa arbeten normalt finns. Det innebär ett delvis minskat tryck på den redan överhettade . och bör komma i åtnjutande av stora utlokaliseringar. I tidigare lokaliseringsdiskussioner har klart uttalats att utlokalisering ska ske och nyetablering i ska undvikas, om inga större och avgörande invändningar finns. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt min uppfattning måste därför de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas.
mot · GS02N320 · 2004-10-03 00:00:00 — Bilkostnadernas sociala konsekvenser för landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av bilkostnadernas konsekvenser för landsbygden. har oljepriserna stigit, vilket resulterat i höjda priser på bensin och diesel. har skatten på bränsle höjts. Även fordonsskatterna har justerats uppåt. Dessutom har försäkringsbolagen höjt sina bilpremier kraftigt. Resultatet är att de sammanlagda bilkostnaderna ökat ganska kraftigt. Höjda bilkostnader slår mot alla som använder bil, men särskilt mot dem som är extremt beroende av bil och inte har några alternativ i form av buss och tunnelbana. Framförallt drabbas landsbygden, där körsträckorna ofta är långa. Det är få landsbygdshushåll som har bra kollektivtrafik. (2003, bilaga 11) har analyserat hur bränsleskatterna slår mot olika kommuner och kommit fram till att hushåll i storstäderna har väsentligt lägre kostnader för bränsleskatter än hushåll på landsbygden. För en familj kan skillnaden överstiga mellan landsbygd och storstad. Eftersom den genomsnittliga årsinkomsten är lägre i landsbygdskommuner får detta ett stort genomslag i familjeekonomin. Medborgarna måste kunna få välja var i landet de vill bo. Om oljepriset höjs ytterligare riskerar många hushåll på landsbygden att få svårigheter. hotas den regionala balansen. Därför bör en utredning göras av de sociala konsekvenserna för landsbygden av höjda bilkostnader.
mot · GS02N321 · 2004-10-03 00:00:00 — Digitalisering av geologisk information tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om behovet av att digitalisera analog geologisk information. Svenska staten har prospekterat under i stort sett hela . Den insamlade och lagrade informationsmängden är enorm. är även mycket väl försett med geologisk information som inte är direkt kopplad till prospektering. Materialet finns i huvudsak samlat vid SGU:s mineralkontor i . Den nu gällande minerallagen innebär en rapporteringsskyldighet av nuvarande och framtida prospekteringsarbeten. Detta innebär att den samlade kunskaps- och informationsmängden ökar. Förhoppningsvis kommer den informationen till skillnad från en mängd av den äldre att föreligga i digital form. Det är av största nationella intresse att säkra geologisk information för framtiden genom att digitalisera analoga data. Många av de analoga data är systematiska och väl dokumenterade. Det finns, förutom geofysisk information, borrhålsprotokoll och geokemiska provtagningar samt vissa geologiska kartor som förhållandevis lätt skulle kunna digitaliseras. Nämnas kan att det geofysiska materialet är mycket efterfrågat av prospekteringsorganisationer. Eftersom många av intressenterna arbetar med digital data skulle resultatet av en digitalisering komma näringslivet tillgodo. Problemet ligger just i det faktum att informationen bara är tillgänglig analogt. En digitalisering av analog data skulle inte enbart gagna prospekteringsindustrin. En hel del av den geologiska informationen är användbar för andra än prospektörer. Till exempel kan nämnas verksamheter inom miljöforskning. är prospekteringsverksamheten den som är mest intresserad av informationen, men vem vet vilka som kommer att söka geologisk information ? Det borde från flera utgångspunkter vara av nationellt intresse att göra befintlig information tillgänglig digitalt. SGU är den myndighet som har förutsättningar att planera och föreslå hur en digitalisering kan genomföras och vilka resurser som krävs. Det finns på många håll i landet genom olika projekt (bl.a. digitalisering av kyrkböcker) en stor erfarenhet av digitalisering av analogt material. Mycket av den kunskapen kunde med fördel nyttjas i den ovan skisserade verksamheten. Detta vill vi att som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02N322 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen återkommer med förslag om åtgärder som underlättar övergången till att använda bergvärme som energikälla. Det pågår ett arbete med att ställa om vår energianvändning, t.ex. vad gäller uppvärmning av våra villor och lägenheter. Det finns politiska beslut om att avveckla kärnkraften, minska användandet av fossila bränslen m.m. och om forskning och utveckling av alternativa och mer miljövänliga energikällor. För att lyckas med denna omställning krävs både energibesparande åtgärder, men också att nya energikällor utvecklas och kommer till användning. Det krävs också ett strategiskt tänkande och morötter, inte bara piskor, för dem som använder energikällor vi vill minska användningen av eller avlägsna helt. De flesta tycks vara överens om det olämpliga i att värma våra hem med direktvärmande, icke vattenburen el. Fossila bränslen, som olja, är en ändlig resurs, som leder till en omfattande och negativ miljöpåverkan, som leder till försurning och växthuseffekter. Det pågår en utbyggnad av fjärrvärme i landet, men även här måste man nogsamt överväga vilken energi som skall användas. Utöver detta kan nämnas framtagande av olika biobränslen, som är ett bra alternativ i många fall. har det funnits bidrag för installation av pelletsbrännare, men det är nu borttaget. Utöver detta kan sol- och vindkraft nämnas. En annan intressant energikälla är jord- och bergvärme. För den som värmer upp sitt hus med olja eller elpannor med ett vattenburet system kan installering av t.ex. bergvärme innebära kraftigt sänkta energikostnader och att negativa utsläpp upphör helt. Problemet är att det i jämförelse med andra energialternativ är dyrbart att installera bergvärme, och uppåt, vilket kan verka avskräckande för många. Om man har icke vattenburen elvärme blir investeringskostnaden ännu högre. Dessutom finns det hos många en oro för regelförändringar i ett längre perspektiv. För att få fler att våga ta steget att byta ut oljepannan eller elpannan till bergvärme bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till åtgärder som underlättar en sådan övergång.
mot · GS02N325 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ompröva beslutet om obligatorisk månadsavläsning av el i samtliga hushåll. Energisparande och energieffektiviseringar är centralt för såväl kunder som samhälle. Åtgärder för att främja en sådan utveckling är nödvändiga och arbete i denna riktning fortgår inom alla led i kedjan från producent till konsument. har på förslag av regeringen som ett led i detta arbete beslutat om obligatorisk mätaravläsning , innebärande att samtliga omkring 5 miljoner elkunder ska omfattas av detta. är det vanligt att avläsning av elmätaren sker en gång och kostnaden för det kan beräknas till ca och kund. Att öka antalet mätaravläsningar är framförallt dyrt oavsett om det handlar om avläsning eller att införa fjärravläsningssystem. Teknisk utveckling och ny teknik är bra, men kostnad måste stå i paritet med nytta. Månadsavläsning kan komma att kosta ca och kund, dvs en kostnadsökning . För som helhet handlar det om en kostnadsökning på mångmiljardbelopp. Det kan ifrågasättas om nyttan med månadsavläsning av alla elmätare uppväger kostnader i denna storleksordning. Enligt en Gallupundersökning är det av kunderna som vill ha tätare avläsningar om det innebär höjda kostnader. Framförallt kan värdet av månadsavläsning i varje lägenhet ifrågasättas. Den extrakostnad det innebär kommer att utgöra en avsevärd del av den totala elräkningen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ompröva beslutet om obligatorisk månadsavläsning av el i samtliga hushåll.
mot · GS02N326 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av marknadsföring av som turistland. är ett land som har mycket att erbjuda inte minst i naturupplevelser. Den unika allemansrätten har skapat tillgänglighet som inte finns i många andra länder. Vi har också en turistnäring som inbringar både direkt och indirekt stora inkomster till vårt land. Vid en jämförelse med våra grannländer framkommer dock att vi ligger klart efter dessa när det gäller turistsektorn. En mycket viktig del i en välutvecklad turism är marknadsföringen. avsätter mindre resurser till marknadsföring än våra nordiska grannländer. Detta innebär att vi inte utnyttjar den möjlighet till utveckling av turistnäringen som finns. Det finns mycket goda skäl till att staten bidrar med resurser till en satsning på marknadsföring av som ett turistland. Ekonomiskt skulle en satsning på marknadsföring vara lönsam eftersom en ökning av turismen skulle generera både fler arbetstillfällen och intäkter på flera områden. Det finns även en näringsgren inom upplevelseindustrin som är lågt utvecklad och skulle få ett uppsving i samband med ökad turistsatsning.
mot · GS02N328 · 2004-10-03 00:00:00 — Naturgasens betydelse för tillväxt i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturgasens betydelse för tillväxten i . Just nu pågår ett planeringsarbete för att introducera ett nytt energislag i - naturgas. Det är ett välkommet initiativ att söka öka mångfalden i energiutbudet som man kan ersätta kol och olja med gas som avger mindre mängd koldioxid och inget stoft. Statsmakterna har varit oklara rörande vilka förutsättningar som naturgas ska ha. Det gäller inte minst beskattningsprinciper. Det är därför angeläget att undanröja osäkerheter så att naturgasen kan komma fler regioner till del än enbart Syd- och . Det måste kunna gå att investera i ett energislag som kan vara en viktig del i omställningen av energisystemet. För till dess att vi har fullgoda förnybara alternativ behövs det övergångslösningar. har östgötaregionen kämpat i motvind. Förlorade arbetstillfällen i främst tillverkningsindustrin har lett till en lägre tillväxt jämfört med övriga riket. En god potential för tillväxt och företagande finns emellertid. Vid sidan av en stark traditionell basindustri inriktad på metall, skog och papper, växer löpande nya företag fram inom branscher som logistik, medicinsk teknik, multimedia och bioteknik. universitets satsning och etablering av Campus dessutom för en god återväxt. En av de grundförutsättningar som har stor påverkan på utvecklingen är energiförsörjningen. Den el- och energiintensiva industrin gör att energiförbrukningen i är hög, vissa år upp till så stor som genomsnittet för landet. Skogsindustri som pappersbruk utanför liksom Fundias valsverk i är exempel på ytterst elberoende industri som är viktiga delar av det östgötska näringslivet. ensamt förbrukar mer elkraft än hela . En avgörande tillväxtfaktor är säker leverans av energi till rimliga priser. Och runt och dygnet runt oberoende av väderlek och andra yttre faktorer. När stora företag med verksamhet i planerar sina investeringar är energiförsörjningen en oerhört viktig faktor vid beslutstillfället. Det är därför det är så angeläget att få fram fler alternativ. Det är alltså synnerligen viktigt att naturgasen ges stabila och långsiktiga förutsättningar för att kunna vara konkurrenskraftig. Det handlar då inte minst om att ha ett långsiktigt och skattesystem som aktörerna har förtroende för.
mot · GS02N333 · 2004-10-04 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag enligt vad i motionen anförs om hur en del av de värden som vattenkraften genererar skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna. Många svenska älvar är reglerade och används för produktion av elektricitet. I samband med utbyggnaden skapades många arbetstillfällen och en livskraft till kommuner framför allt i inlandet. Dessa kommuner i de sju skogslänen står för av elen från vattenkraften. De kommuner med störst vattenkraftsproduktion är , och . Regleringen av älvarna medförde att möjligheterna att utveckla traditionella näringar försvann. Vattenkraftskommunerna i inlandet blev el- och råvaruförsörjare till de redan etablerade industrierna vid kusterna och söderut. har inlandet stora svårigheter att skapa nya företag och därmed nya jobb. Flera regioner som har vattenkraft av betydelse inom sina gränser sviktar under betydande ekonomiska problem ofta framkallat av en utflyttning av företag och personer. För att stoppa och vända denna utveckling behöver dessa regioner få del av frukterna av sin egen råvara - vattenkraften. De regioner som behöver särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar har pekat på problem med brist på riskkapital. Ju längre bort från banker och andra finansinstitut grupperna har sin verksamhet etablerad, desto svårare är det att få tillgång till riskkapital. Den låga värderingen av fastigheter medför att det är svårt att belåna dem, vilket också bidrar till den utveckling som beskrivits ovan. Detta blir också ett hinder för expansion för etablerade företag. Föreningen med 41 kommuner i sin medlemsmatrikel har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel till de utsatta regionerna måste till. Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att en återbäring på vattenkraft, den s.k. 1-öringen, införs. Alternativa vägar bör också utredas, t.ex. möjligheten till fastighetsskatt på elproduktionsenheter eller ökade ersättningar för intrång, omförhandling av vattendomstolar. Dessa pengar kan exempelvis användas till att bygga upp en utvecklingsfond med en inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning i de regioner som behöver särskilda insatser. För att denna fond inte skall vara en alltför stor ansträngning på budgeten under ett enskilt år menar vi att den bör fyllas på under flera budgetår. bör därför, i enlighet med ovanstående, ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur en del av de värden vattenkraften genererar skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna.
mot · GS02N334 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening att den bör säkerställa att tjänstedirektivet inte på något sätt inkräktar på medlemsländernas rätt att på nationell nivå själva avgöra vilka tjänster och verksamheter man vill bedriva i offentlig regi. I förslag till tjänstedirektiv är huvudsyftet att undanröja hinder för tjänster över gränserna. Grundbulten i direktivet är den s.k. ursprungslandsprincipen. Den innebär att tjänsteföretag ska kunna vara verksamma i andra länder men bara behöva följa det egna landets lagar och regler på området. Etablerar sig ett företag permanent i ett land är det dock lagarna och reglerna i det land där tjänsteverksamheten utförs som gäller. Syftet med direktivet är att nationella regler inte ska hindra den fria konkurrensen vid utförandet av tjänster inom EU. Förslaget till tjänstedirektiv har gett upphov till en omfattande debatt. Flera länder har uttryckt oro för att tjänstedirektivet ska påverka områden som hälso- och sjukvård och den sociala tryggheten negativt. Röster har höjts för att direktivet i förlängningen kan innebära att tjänster såsom vård, skola och omsorg ska kunna avregleras och att det därför krävs undantag för dessa områden i direktivet. har i annan motion krävt att regeringen i EU agerar för att ursprungslandsprincipen ska utgå ur direktivet. Det är ett krav som för övrigt även , LO och TCO ställer. Utöver detta är det av vikt att regeringen säkerställer att direktivet inte på något sätt inkräktar på medlemsländernas rätt att på nationell nivå själva avgöra vilka tjänster och verksamheter man vill bedriva i offentlig regi. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02N338 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre samordning av utlandsmarknadsföring av som turistland. Turismen - en framtidsnäring för ! är som en liten ekonomi med hög grad av internationalisering ett exportberoende land. ser vi hur många av våra traditionella exportnäringar inom tillverkningsindustrin dels möter en markant hårdnande konkurrens, dels också i ökande grad förlägger tillverkningen till andra länder och världsdelar med gynnsammare kostnadsläge. Det är uppenbart att framtidens export från i högre grad måste bygga på nya branscher. Turismen och besöksnäringen har god och allt bättre förutsättningar att bli ett av dessa nya ben för vår export. Turismen och besöksnäringen har några egenskaper som särskiljer den från många andra branscher. De kvaliteter som kan locka till besök är i hög grad inte flyttbara. Det är en mass- och konsumentprodukt som har den unika förutsättningen att den enskilde konsumenten måste söka upp leverantören på "produktionsstället". och skidbackar kan inte flyttas. Upplevelsen förutsätter att vi åker dit. Desto mer påverkbar och även utsatt är dock hela den övriga inramningen av upplevelsen, alltifrån logistik till bemötande och säkerhet. Här finns skeenden som starkt spelar oss i händerna. Transporterna tenderar att bli ekonomiskt allt överkomligare. Nackdelen av att ligga i periferi är avklingande. Allt fler människor kan ta sig hit allt billigare. Ett annat skeende som spelar oss i händerna är utvecklingen på risk- och säkerhetsområdet. I en allt otryggare värld så blir den rekreationssökande allmänheten allt vaksammare på den aspekten och uppfattas traditionellt som ett tryggt och säkert land att vistas i. Vidare är vi duktiga organisatörer och arrangörer. Tillsammans med ovannämnda aspekter så ger det jordmån för en större marknad inom mötesindustri och evenemangsturism. Slutligen skall vi inte förbise det faktum att vi tilldragit oss internationell uppmärksamhet för vår mat, vår design och vår musik. En delvis ny image har byggts upp som lämpar sig utmärkt väl som plattform för offensiva ambitioner inom besöksnäringen. En grupp om tio utländska besökare som uppehåller sig i ger oss samma exportnetto som en exporterad Volvobil. Staten som en hälftenintressent i bör vara näringspolitiskt vaksam på de möjligheter som besöksnäringen erbjuder och känna ett initiativansvar när det gäller att åstadkomma samordning inom framför allt utlandsmarknadsföringen. Där har staten stora resurser och möjligheter i form av bl.a. beskickningar och handelskontor men sannolikt kan mer turistisk effekt utvinnas genom fördjupad samordning.