mot · GS02MJ368 · 2004-09-30 00:00:00 — En politik som tar klimatfrågan på allvar Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. Det är flera olika gaser som påverkar klimatet, och Kyotoprotokollet har pekat ut sex olika växthusgaser: koldioxid, metan, dikväveoxid, HFC, florokarboner och svavelhexafluorid. Även om vi måste ha fokus på alla sex växthusgaserna så utgör arbetet med att minska utsläppen av koldioxid en särställning. måste därför börja marschen ut ur det fossila samhället , och regeringen bör återkomma till med en tidsplan för avvecklingen av beroende av fossila bränslen. EU har på många sätt varit pådrivande när det gäller klimatfrågan och Kyotoprotokollet. Det faktum att mycket pekar på att man inte klarar sin målsättning lägre utsläpp av klimatgaser visar dock på att mer behöver göras. Miljöfrågorna är ett av de tydligaste områdena som visar på att EU behövs. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över medlemsländernas klimatpolitik. anser därför att EU bör fåökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. Vi vill också att EU inför en europeisk miniminivå för koldioxidavgift. har på många sätt en gynnad situation när det gäller klimatfrågan. Vi har en elproduktion som i mycket liten utsträckning är beroende av fossila bränslen. har kunnat ta på sig att sänka utsläppen av klimatgaser mer än vad vi behöver enligt det interna EU-överenskommelsen. Tyvärr pekar mycket på att regeringen inte kommer att genomföra den sänkning av utsläppen på till 2010 som antagit. Detta beror framför allt på en oansvarig energipolitik. vill att sätter kampen mot växthuseffekten som huvudfokus vad det gäller hur miljöfrågorna skall styra energipolitiken. Globalt ansvar för en global fråga7 måste ta sitt ansvar för klimatfrågorna7 måste få en offensivare klimatpolitik8 En energipolitik för minskad växthuseffekt8 Energiläget i fram till 20029 Hur skall energin produceras?11 Klimatfrågan måste lösas utan att den svenska industrins konkurrenskraft skadas12 En bostadspolitik som gynnar miljön12 Jordbrukssektorn måste arbeta för mindre klimatpåverkan13 Trafiken den största utmaningen13 Börja ta tag i de övriga klimatgaserna15 Förbered för effekten av klimatpåverkan15 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med en tidsplan för avvecklingen av beroende av fossila bränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall visa restriktivitet med att använda flexibla mekanismer där de investeringar som tillgodoräknas görs i länder utan egna utsläppsåtaganden, s.k. Clean Development Mechanism (CDM). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU inte bör använda sig av s.k. gröna sänkor för att uppnå målen i Kyotoprotokollet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för att EU skall fåökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verkar för att EU vid nästa period för handel med utsläppsrätter på koldioxid fördelar utsläppsrätterna via auktion. begär att regeringen låter undersöka möjligheten att förbjuda nyproduktion av energianläggningar drivna av fossila bränslen.1 begär att regeringen tar fram en avvecklingsplan för fossilt baserade el- och värmekraftverk.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen till 2025 gentemot utsläppen och till 2050. begär att regeringen låter utreda vilka åtgärder som kan krävas för att minska jordbrukets klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att miljöcertifiera alternativa drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en justering av miljöklassningen för drivmedel så att den endast baseras på miljönytta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning kring alternativa drivmedel för fordon.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att redan nu ta fram strategier för minskning av övriga växthusgaser förutom koldioxid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att redan nu ta fram strategier för att minska effekterna av klimatförändringarna. 1Yrkandena 1, 6-7 och 12 hänvisade till NU. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Figuren nedan visar på hur utsläppen av koldioxid från fossila bränslen ökat över tiden, den visar också på hur medeltemperaturen på jorden förändrats . Det tar att värma upp oceanernas enorma mängd vatten. Därför sker klimatförändringarna med stor fördröjning efter att utsläpp gjorts. Mycket tyder dock på att effekterna nu också börjar märkas i form av ett allt extremare väder. Det är de fattiga ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av detta, speciellt eftersom klimatförändringarna här kombineras med andra miljöproblem som t.ex. skogsavverkning. Även om utvecklingsländerna drabbas hårdast är det uppenbart att klimatförändringarna kommer att påverka oss alla. Vi har byggt ett samhälle som är allt känsligare för förändringar i klimatet. Detta illustreras av hur kostnaderna för översvämningar har ökat . Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. presenterade sina förslag pååtgärder och långsiktiga målsättningar. menar att kommitténs arbete och möjligheter att presentera en rationell och kostnadseffektiv strategi begränsades av de förutsättningar som gavs i direktiven, främst genom att en av utgångspunkterna var det energipolitiska beslut som genomdrevs av , och . Dessa låsningar var oacceptabla för dem som gick emot energibeslutet och anser att ska öppnas igen. Stängningen av en reaktor i beräknas bidra till att utsläppen av koldioxid ökar med . Skulle även den andra reaktorn stängas ökar utsläppen ytterligare i eller i våra grannländer. Det är flera olika gaser som påverkar klimatet, och Kyotoprotokollet har pekat ut sex olika växthusgaser: koldioxid, metan, dikväveoxid, HFC, fluorkarboner och svavelhexafluorid. Även om vi måste ha fokus på alla sex växthusgaserna så utgör arbetet med att minska utsläppen av fossil koldioxid en särställning. Det finns flera skäl för att börja marschen ut ur det fossila samhället. Det viktigaste skälet är utan tvekan den klimatpåverkan som användningen av fossila bränslen leder till. Om man dessutom ser begreppet hållbar utveckling som något som spänner över flera generationer är det uppenbart att framför allt olja men även gas och kol kommer att ta slut. Långt innan detta sker kommer kostnaderna för användning av dessa resurser att öka kraftigt. Det kan gå gradvis, men lika väl i form av kriser som får oljekrisen att blekna i jämförelse. har vi åter blivit påminda om hur känslig oljemarknaden är. Kombinationen av ökad användning av olja i och , kriget i och osäkerhet för ett oljebolag i har lett till toppnoteringar för oljepriset. Detta pekar än en gång på hur känsligt oljepriset är för tämligen små störningar. Samhället måste därför minska sitt beroende av fossila bränslen för att kunna uppnå miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. Vi kan välja att börja marschen nu och genomföra den i lugn takt eller vi kan lämna det till kommande generationer att göra det i panik. Slutligen orsakar användning av fossila bränslen andra miljö- och hälsofarliga utsläpp, såsom svaveldioxid, kväveoxider och mikroskopiska partiklar. Regeringen bör återkomma till med en tidsplan för avvecklingen av beroende av fossila bränslen. Människans klimatpåverkan är ett globalt miljöproblem. Oavsett var utsläppen sker blir hela jordens klimat påverkat. Även om skulle eliminera sina utsläpp helt riskerar vi ändå drabbas av konsekvenserna av utsläpp i andra länder. Därför är internationellt samarbete av yttersta vikt. Kyotoprotokollet lades fram och omfattar sex växthusgaser: koldioxid, metan, dikväveoxid, HFC, fluorkarboner och svavelhexafluorid. Syftet med protokollet är att begränsa i-ländernas utsläpp av de sex växthusgaserna. Enligt protokollet skall i-ländernas utsläpp minska till åren 2008-2012 med i genomsnitt jämfört med . Begränsningar för utvecklingsländerna är inte inkluderade i Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet har länge inte ratificerats på ett sådant sätt att tillräckligt mycket utsläpp varit inkluderade för att göra avtalet giltigt. För att uppnå detta har det krävts att antingen eller ratificerar protokollet. Då under nuvarande administration valt att stå utanför, har hoppet stått till . EU har utsatt för påtryckning för att man där skall acceptera avtalet, och har detta arbete äntligen burit frukt då ratificerat protokollet. Kyotoprotokollet kan därmed träda ikraft. Man bör vara medveten om att åtagandena i Kyotoprotokollet knappats kan anses som tillräckliga för att komma till rätta med växthuseffekten utan det bör endast ses som ett första steg mot ett hållbarare samhälle. I detta sammanhang är det viktigt att inte avviker från den nu förda politiken att minska utsläppen av växthusgaser till 2010. Kyotoprotokollet innehåller också så kallade flexibla mekanismer. Dessa tillåter länder att byta sänkningar av klimatgaserna i det egna mot utsläppssänkande åtgärder i ett annat land. I de svenska klimatmålet har man beslutat att målet -skall nås utan att använda flexibla mekanismer. Dock är införandet av handel med utsläppsrätter just en sådan flexibel mekanism, och anser att det finns anledning att ha en grundinställning där man är positiv till användningen av flexibla mekanismer. När det gäller utsläppsrätter inom EU är det självklart att den mängd koldioxid som motsvarar de utsläppsrätter varje land utfärdar skall anses utsläppt i det landet, även om utsläppsrätten säljs inom EU. Dock finns det anledning att vara försiktig med den typ av flexibla mekanismer där de investeringar som tillgodoräknas görs i länder utan egna utsläppsåtaganden s k Clean Development Mechanism (CDM). Riskerna här är bland annat att det blir svårt att säkerställa att de investeringar som görs verkligen är tilläggsinvesteringar och inte skulle ha gjorts även utan insatsen. Det finns också frågetecken kring hur man säkerställer de långsiktiga effekterna av investeringarna. Om flexibla mekanismer används bör strikta regler tas fram för dessa. Dessutom bör redan nu sätta ett lågt tak för i vilken grad vi som land skall tillåta oss att använda flexibla mekanismer av CDM-typ. Här anser vi att det är bättre att inkluderar CDM-liknande projekt i det vanliga biståndsarbetet och avstår från att räkna in dessa i de egna åtagandena att sänka växthusgaserna. Vad gäller de CDM-projekt som trots en stor grad av restriktivitet genomförs anser att riktlinjer skall finnas med minst samma krav på utvecklingseffekt, miljögranskning och deltagande skall ställas som om det hade rört sig om ett svenskt biståndsprojekt och att former för att ta tillvara Sidas och expertis och erfarenhet i projektbedömningarna måste etableras. Vidare innehåller Kyotoprotokollet möjligheter att tillgodoräkna sig bindning av koldioxid i så kallade gröna sänkor. anser att och EU inte bör utnyttja denna möjlighet. Principen fungerar inte fullt ut eftersom kretsloppet för koldioxid bundet i träd är betydligt kortare än det som rör koldioxid från fossila bränslen. Vi anser dessutom att denna typ av åtgärder endast senarelägger de åtgärder som behövs för att uppnå ett hållbart samhälle vad avser växthuseffekten. Dessutom påverkar det inte alla andra problem som en användning av fossila bränslen orsakar, såsom andra miljö- och hälsofarliga utsläpp och förbränning av en viktig ändlig resurs. har diskussioner förekommit om nya tekniska lösningar för att förvara koldioxid i berggrund. Även om forskningen i sig är intressant anser att bör begränsa sig till att följa utvecklingen. Det finns inget skäl att låta dessa idéer påverka klimatpolitiken. Målet måste vara att begränsa användning av fossila bränslen. Globalt ansvar för en global fråga Det bästa vore om vi kunde ha internationellt beslutade regler för hur klimatpåverkande utsläpp skall minskas, t.ex. en global koldioxidavgift. är detta dessvärre inte realistiskt eftersom det inte finns någon internationell institution som kan hantera detta i praktiken. måste ta sitt ansvar för klimatfrågorna EU har på många sätt varit pådrivande när det gäller klimatfrågan och Kyotoprotokollet. Det faktum att mycket pekar på att man inte klarar sin målsättning lägre utsläpp av klimatgaser visar dock på att mer behöver göras. Miljöfrågorna är ett av de tydligaste områdena som visar på att EU behövs. För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. anser därför att EU bör fåökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. Det är viktigt att inte det land som vill göra minst sätter takten i EU:s miljöarbete. Den svenska erfarenheten pekar på att ekonomiska styrmedel såsom t.ex. koldioxidavgifter är effektiva styrmedel i arbetet med att minska utsläpp av växthusgaser. Koldioxidavgiften har visat sig vara effektiv i , och vi tror att den kan få betydelse också i övriga EU-länder, men då skall inte några kunna skaffa sig konkurrensfördelar genom att ha lägre miljökrav. vill därför införa en europeisk miniminivå för koldioxidavgift. En av de viktigaste åtgärderna på EU-nivå för att minska växthuseffekten är det nu påbörjade systemet med handel med utsläppsrätter. har länge arbetat för att man skall använda handel med utsläppsrätter som ett sätt att minska miljöförstöring. Vi är därför mycket positiva till att EU nu inför ett system med handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. Vi anser dock att det var olyckligt att man vid införandet av utsläppshandeln valde att dela ut rätterna gratis i stället för att auktionera ut dem. Det senare hade gynnat länder och företag som redan gjort insatser för att minska sina utsläpp. vill att EU går vidare och att man för nästa period, 2008-2012, fördelar utsläppsrätterna via auktion. Införandet av en handel med utsläppsrätter innebär att har två ekonomiska styrmedel vad avser koldioxid. Det är viktigt att följa hur dessa två verktyg påverkar varandra och om såär nödvändigt samordna systemen. Jordbruket står för en del av klimatgaserna, här rör det sig inte bara om koldioxid utan också om metan. Det är viktigt att när EU omvandlar sin jordbrukspolitik den går i en riktning där åtgärder som minskar jordbrukets miljöpåverkan gynnas. vill ha en snabb avveckling av EU:s jordbrukssubventioner men vi har också sagt att man bör växla över av nuvarande stöd till miljöstöd och stöd till landsbygdsutveckling. I huvudsak gäller detta att vi gemensamt skall betala jordbruket för de allmänna nyttigheter som man skapar i form av öppna landskap och biologisk mångfald. En del av miljöstöden bör dock också kunna gå till omställningar som minskar jordbrukets klimatpåverkan. måste få en offensivare klimatpolitik har på många sätt en gynnad situation när det gäller klimatfrågan. Detta framför allt därför att vi har en elproduktion som i mycket liten utsträckning är beroende av fossila bränslen. Detta har också gjort att har kunnat ta på sig att sänka utsläppen av klimatgaser mer än vad vi behöver enligt det interna EU-överenskommelsen. Tyvärr pekar mycket på att regeringen med nuvarande politik inte kommer att kunna genomföra den sänkning av utsläppen på till 2010 som beslutat. Detta beror framför allt på en oansvarig energipolitik. Normalt talar man om tre ungefär jämnstora sektorer som påverkar utsläppen av växthusgaser: industri, bostäder och trafik. Från en åtgärdssida bör man kanske snarare tala om fem politiska områden: energipolitiken, industripolitiken, bostadspolitiken, trafikpolitiken och jordbrukspolitiken. anser att de olika sektorerna har olika möjligheter att bidraga till det kortsiktiga nationella målet på en minskning av växthusgaserna . Vi anser att energipolitiken och bostadspolitiken bör ha större ansvar för att når sina kortsiktiga klimatmål än t.ex. industri- och trafikpolitiken. På är det däremot ytterst viktigt att trafiksektorn kraftfullt bidrar till minskningen av växthusgaser. En energipolitik för minskad växthuseffekt Energipolitiken är troligen nyckeln till om på kort sikt skall klara sina klimatåtaganden. En negativ utveckling här med kraftigt ökad användning av fossila bränslen i energiproduktionen är tyvärr trolig med nuvarande politik. T.ex. har regeringen givit klartecken till en ny gasledning från till , och det planeras för en ökad användning av naturgas i . vill ha en ny energipolitik där målet att minimera användningen av fossila bränslen får högsta prioritet. För att kunna åstadkomma denna förändring av klimat- och energipolitiken på ett sätt som är ekonomiskt och socialt hållbart krävs att omprövar beslutet att avveckla kärnkraften. Vi anser att det nu inte bara är läge för att sluta med den förtida avvecklingen av kärnkraften utan också att öppna upp för möjligheten för nya kärnkraftverk. I valet mellan nya fossila elkraftverk och kärnkraft väljer kärnkraft. Det finns dock flera andra energislag som också måste utvecklas nu och . Framför allt till vi här peka på en fortsatt utveckling av biobränslen. har redan en stor andel biobränslen, men huvuddelen av dessa används i värme- och inte elproduktion. Det är viktigt att ytterligare utveckla detta område. Framför allt kan biobränslen behövas för att kunna ersätta fossila bränslen som används vid toppar i energiproduktionen. Här behövs både en ytterligare översikt av regelverken och forskning. Ett viktigt område blir att ta fram effektivare energigrödor. Här kan påpekas det irrelevanta att fortfarande har ett förbud mot odling av industrihampa för energiproduktion. Nedan beskrivs energianvändning och produktion enligt siffror från . Figuren visar hur energianvändningen har varierat i , som synes har energianvändningen ökat och detta kan främst hänföras till energianvändningen inom transportsektorn. Industrisektorn varierar över tiden men har ökat något . anser att energieffektivisering är en viktig del av att skapa ett hållbart samhälle. Både effektivare användning av befintliga anläggningar för energiproduktion och effektivare användning av energin behövs. I det senare fallet finns mycket att göra både vad avser bostäder och troligen också inom industrin. En effektivare användning behöver dock inte innebära att behovet av elenergi minskar. I stället kan andra omställningar i samhället för att minska användning av fossila bränslen leda till en utökad användning av elenergi. När målet är att ersätta fossila bränslen både inom uppvärmning och drivmedel är det möjligt att detta leder till ökad elanvändning. Här kan man förutse en ökad användning av el för värmepumpar, tåg, tunnelbanor eller andra eldrivna kommunikationer i tätbebyggda områden. Det är då viktigt att elen framställs på rätt sett så att det totalt sett minskar koldioxidförbrukningen. Produktionen av energi över tiden visas i figuren. Figuren visar tydligt två viktiga saker. Först och främst är fortfarande mycket beroende av fossila bränslen för sin energiproduktion och den enskilt viktigaste faktorn som har minskat detta beroende är utbyggnaden av kärnkraften. Både kärnkraft och vattenkraft visas i figuren som bruttoenergi. Detta överdriver deras netto tillskott till systemen men det är fortfarande kärnkraft och vattenkraft som dominerar den svenska elproduktionen. Biobränslen har stadigt ökat i användning och bidrar nu mer än vattenkraften till den svenska energimixen. Biobränslen har framför allt ersatt fossila bränslen inom uppvärmningssektorn, tyvärr har även koleldning och användningen av naturgas ökat . har också toppar i energibehovet täckts av import, då framför allt producerad med fossila bränslen. Man kan alltså med oro konstatera att även om alternativa energislag tillkommit på den svenska marknaden och framför allt biobränslen ökat så går mycket på fel håll. Vindkraft som många hoppats på ger t.ex. trots stödåtgärder mindre än energi 2002. är positivt till en utveckling av nya tekniker för energiproduktion. Här krävs en bred syn på vad som kan anses vara alternativ energi. Det gäller naturligtvis, sol, vågkraft, vind, biobränslen men också vätgas, fusionskraft och en vidareutveckling av kärnkraften t.ex. mot att kunna återanvända nuvarande utbänt bränsle både för att få energi och ett mer lågaktivt avfall. Vi tror att en sådan utveckling fås inte enbart genom riktade forskningsmedel utan också genom att stödja fakultetsforskningen inom energiteknik, fysik och kemi/bioteknik. Vi tror att en framtida hållbar energipolitik bygger på en bred mix av olika energislag. Hur skall energin produceras? I grunden anser vi som liberaler att det inte är politiken utan marknaden som styr hur en den svenska energimixen skall se ut. Den politiska styrningen skall i huvudsak endast vara av miljöskäl, och generella styrmetoder som koldioxidavgift och handel med utsläppsrätter är att föredra. Det är dock uppenbart att nästan all energiproduktion kommer i konflikt med olika miljöfrågor, störningar på biologiska miljöer när det gäller vattenkraft, påverkan på landskapsbild och bullerstörningar när det gäller vindkraft, problematiken när det gäller slutförvaring av avfall för kärnkraften och klimatpåverkan när det gäller fossila bränslen. Därför blir det naturligt att göra vissa politiska övervägningar av sådan karaktär att de politiska besluten påverkar energiproducenternas möjligheter att fritt välja produktionsmetod. gör några grundprioriteringar när det gäller energipolitiken: De orörda älvarna skall inte byggas ut. En utökad inhemsk energiproduktion skall utgå från högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Alla energislag skall i ett normalläge klara konkurrensen på energimarknaden utan subventioner. Den förda energipolitiken skall inte vara sådan att den på ett allvarligt sätt påverkar den ekonomiska tillväxten. Kampen mot klimatförändringar och därmed minskningen av fossila bränslen i energiproduktionen som huvudprioritet för den svenska energipolitiken. Dessa prioriteringar får ett antal konsekvenser för energipolitiken. Vi vill att regeringen får i uppdrag att undersöka möjligheten att förbjuda nyproduktion av energianläggningar drivna av fossila bränslen (med undantag för fossilt avfall), vidare att regeringen får i uppdrag att ta fram en avvecklingsplan för fossilt baserade el och värmekraftverk. Även om vi har en avreglerad energimarknad bör målet vara att i huvudsak skall vara självförsörjande eller en nettoexportör när det gäller energi. Risken är annars att den el som importeras är producerad med fossila bränslen och att man därmed indirekt bidrar till ökade koldioxidutsläpp. ser inte att det är möjligt att kombinera målet med en offensiv klimatpolitik inom energiområdet med en avveckling av kärnkraften. anser därför att bör ompröva folkomröstningsbeslutet om avveckling av kärnkraften. Den energiproduktion som blir en följd av dessa grundförutsättningar blir en mix av vattenkraft, kärnkraft, biobränslen kompletterade med vindkraft och eventuella nya teknologier. utvecklar energipolitiska ställningstaganden vidare i motionen "Energipolitik för tillväxt och välfärd". Klimatfrågan måste lösas utan att den svenska industrins konkurrenskraft skadas Svensk industri är mycket energiberoende.