ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk214 · 2004-09-14 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma moms på kulturevenemang. Jag har också tidigare motionerat i denna fråga. Vad är kultur? Är dans kultur? Är dansband kultur? Och skall det vara en moms om ett dansband ger en konsert och en annan momssats då man dansar till den musik detta dansband framför? Jag vet inte ens om det finns någon person som skall svara rakt och enkelt på dessa frågor. Däremot vet jag att regeringen gör skillnad på kultur och kultur eller om det är dans och dans? har frågan åter blivit aktuell, eller kanske högaktuell. har åkt runt med sin populära orkester, han lär t o m haft en egen dansbana med sig på sin turné i landet. Och kommer frågan - som har ett "löjets skimmer" över sig: Skall en momssats () gälla om publiken inte dansar? Skall en annan momssats () gälla om publiken dansar? Den här frågan bör ut - snacket om politikerförakt har en bra grogrund i just beslut av denna art.
mot · GS02Sk215 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reklamskatt för pensionärsorganisationer. Enligt uppgift tvingas pensionärsorganisationerna betala reklamskatt för de annonser man har i sina tidningar. Andra organisationer är befriade från nämnda skatt. Jag anser att pensionärsorganisationerna bör likställas med ex. nykterhetsorganisationer.
mot · GS02Sk216 · 2004-09-14 00:00:00 — Avdragsrätt för sponsring till kulturen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sponsring till kulturen och rätten till utvidgad avdragsrätt för moms för denna sponsring. En utvidgad rätt bör till då det gäller företagens rätt att dra av moms på sponsring som görs till kulturevenemang och kulturaktiviteter. Ett nytt synsätt bör till för att kulturen skall kunna få sponsring och för att företagen skall ge denna nödvändiga sponsring.
mot · GS02Sk217 · 2004-09-14 00:00:00 — Momsregler för arbetsbil/lastbil tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsreglerna för arbetsbil/lastbil. Jag har tidigare tagit upp detta problem i en fråga till statsråd, men problemet finns tydligen kvar. Det finns en oenighet mellan skattemyndigheten och om momsreglerna för vad som är arbetsbil/lastbil. Det verkar byråkratiskt i överkant och tolkningar av detta slag skall inte drabba ex. en företagare. Jag har tidigare aktualiserat ett ärende i mitt hemlän . klassar den aktuella arbetsbilen, för denna företagare, som en lastbil. Men skattemyndigheten klassar den som personbil. Orsaken är, enligt skattemyndigheten, att "det saknas luft mellan förarhytt och bakdel". kritiserar de regler som gäller. Lätta lastbilar låter brukaren dra av hela momsen på leasingavgiften. Men i detta fall blev alltså den av klassade "lätta lastbilen" en personbil. På frågan om luft är en bra metod för att avgöra om det är en lastbil svarar den aktuella handläggaren på skattemyndigheten: "Nej, det tycker jag inte. Logiskt är det ingen skillnad om man har en vägg eller luftspalt. Men i det ena fallet får man bara lyfta halva momsen, i det andra hela momsen. Jag förstår dem som tycker att det här är svårt att begripa." Ja, det har också jag - svårt att begripa detta. Momsreglerna bör, enligt min mening, göras klarare. En lastbil borde väl också i skattehänseende kallas lastbil?
mot · GS02Sk218 · 2004-09-09 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på naturgrus. Socialdemokraterna har, vid en överenskommelse med bl a , kommit överens om en kraftig höjning av den s k naturgrusskatten. är skatten därför per ton. Det här kan tyckas vara en bagatell, men kraftiga reaktioner kommer exempelvis från åkare i norra . Där ser man ett hot att norska åkare skall komma in och "jobba" i deras område och därmed slippa denna skatt. Enligt uppgifter är den höjda skatten ett hot mot bl a ett sextiotal lastbilar/åkare. Skatten bör alltså halveras för att därmed hamna på samma nivå som .
mot · GS02Sk219 · 2004-09-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av skatten på bensin. Sanningen om en vanlig svensk familj: Ett helt barnbidrag går till bensinskatten! Jag skall i denna motion bevisa att såär fallet. Bensinen är dyr - och detta främst på grund av de avgifter och skatter som staten tar ut. Bensinen är en utgift som många inte kan undgå - man måste helt enkelt ha bil eller i många fall tvingas man ha två bilar. Bor man på landsbygden så att man inte kan nyttja de med skattemedel redan subventionerade kollektiva transportmedlen är alltså bilen ett måste. Här finns, för många, ingen tunnelbana, här finns ingen spårvagnstrafik eller tätortstrafik med bussar eller tåg. Jag har tagit fram statistik som säger att en genomsnittsbilist tankar ca bensin . Med ett bensinpris på 9:90 (som jag tar som priset i detta exempel) betalar genomsnittsfamiljen 14.830 för sina bensininköp. Det här betyder också att den aktuella personen/personerna, kanske en familj, betalar in i skatt - till staten. Detta alltså enbart på den bensin man tvingas köpa för att kunna leva och bo på landsbygden. Här i finns en stor lands- och glesbygd. Jag känner många familjer - oftast barnfamiljer - som helt enkelt inte klarar sig utan att ha två bilar. Körningar till arbetet, körningar av social karaktär som att skjutsa barnen till olika aktiviteter m m är ett måste. De flesta aktiviteterna finns ju i de centrala delarna av en kommun. Också för många pensionärer är bilen ett måste, detta för att ta sig till olika sjukvårdsinrättningar och för att vara med i det "sociala livet". Europeisk standardbensin kostar bensinbolagen, då denna motion skrivs, 2:55 per liter eller per ton. På den summan lägger bensinbolagen på en dryg krona litern för att täcka sina kostnader. Om bensinen skulle beskattas endast med moms skulle den alltså kosta 4:40 per liter. Men staten har bestämt att på bensinpriset skall förutom moms läggas på fasta skatter, nämligen energiskatt 2:68, samt koldioxidskatt (CO2) 2:11. 3:55 är vad oljebolaget får per försåld liter. Detta skall alltså täcka världsmarknadspriset samt raffineringskostnader. Det skall också täcka transporter, depåer, stationer, marginaler till stationerna, reklam/marknadsföring, produktutveckling, hyror och löner till personal m m. Den sammanlagda skatten blir, i detta exempel, 6:87. Den som tjänar mest på oljebolagen är förstås staten som, oavsett världsmarknadspriser och dollarkurser, alltid tar ut 4:79 plus moms på varje liter bensin. av bensinpriset är alltså skatt! Och som jag troligtvis lyckats övertyga de flesta med denna motion drabbar den höga skatten bl a barnfamiljer och pensionärer. Det går alltså så till att socialförsäkringsministern delar ut barnbidrag med ena handen och finansministern, med den andra handen, snabbt tar tillbaka pengarna - via bensinskatten!
mot · GS02Sk220 · 2004-09-21 00:00:00 — Redovisning av inkomster och bidrag i deklarationen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa alla inkomster och bidrag i deklarationen. Familjens inkomster är alltid av intresse. Säkert är det ett av de vanligaste samtalsämnena kring frukostbordet, kanske också vänner emellan. Ändå talar inkomsterna ofta bara om en del av sanningen - bidrag stärker i allt för stor omfattning familjeekonomin kanske utan att man ens är medveten om det. Genom att bortse från inkomster i form av bidrag ges en sned bild och en del av sanningen försvinner. Självbedrägeri och avundsjuka kan lätt få fäste. redovisas familjens inkomster i självdeklarationen men bidragen redovisas aldrig så att den totala inkomsten framgår. Därför bör deklarationsskyldigheten omfatta också bidragen i form av till stor del förtryckta siffror införda av berörda myndigheter. Pedagogiskt skulle det ha ett enormt värde, den ekonomiska debatten skulle hyfsas och säkert skulle det också påverka forskares och journalisters syn på hur det är ställt i landet. Genom att föra in summorna i en tabell innehållande nedanstående rubriker ges en helt ärlig bild av en familjs inkomster och därmed ekonomiska standard: Lön efter skatt och pensions-avgift Pension, sjuk-och aktivitets-ersättning Övriga inkomster (andra bidrag, stipendier m.m.) Summa inkomster totalt: Deklarationsskyldigheten bör kompletteras med en redogörelse också för bidragsinkomster.
mot · GS02Sk221 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med förslag till ändring av beskattning av tomträtter i enlighet med de intentioner som anförs i motionen. Det unika för fastighetsformen tomträtt är att nyttjanderätten till mark upplåts av en kommun eller av staten, oftast till en privatperson. I gengäld betalar tomträttshavaren årlig avgäld, ett slags hyra, till ägaren av tomten. Det kan skattemässigt få mycket märkliga följder för den enskilde tomträttshavaren. Denne jämställs nämligen med fastighetsägare i fastighetstaxeringen. Tomträttshavaren blir tvungen att betala fastighetsskatt för den mark som hyrs men som hon eller han inte äger. Däremot betalar den verklige ägaren, ofta kommunen, ingen fastighetsskatt. Därtill kan också tomträttshavaren tvingas betala förmögenhetsskatt för den del av tomten där huset står. Ägaren betalar ingen förmögenhetsskatt. Tomträtten, som traditionellt kunnat användas av människor med mindre ekonomiska marginaler, drabbas alltså av en mycket märklig skatteeffekt. Det handlar om vanliga människor. Det handlar ofta om äldre och ensamstående med svag ekonomi. Tomträttshavaren bör befrias från dessa skattemässiga pålagor. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till ändring av beskattning av tomträtter.
mot · GS02Sk222 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en sänkning av mervärdesskattesatserna med syfte att moms vid köp av mat på restaurang likställs med skattesatsen vid inköp av matvaror i butik. Mat är en naturlig del i varje människas liv. Vi behöver mat för att leva och må bra. Men vi behöver också social samvaro och gemenskap för att trivas och utvecklas. Ypperligt är att kombinera dessa goda ting. Att besöka en trivsam restaurang och enskilt eller i behaglig gemenskap med andra få inta en god måltid är ett av livets glädjeämnen. Detta försvåras i av den förhållandevis höga skatt som finns vid köp av mat på restaurang. Så kallade serveringstjänster omfattas av den högsta mervärdesskatten, . När konsumenten handlar samma mat i form av råvaror i butiken är momsen . Det är inte rimligt att momssatsen varierar beroende på var maten äts. En livskraftig och sund restaurangnäring bidrar på många sätt till samhället. Inte minst kan restaurangen vara en mötesplats för människor. En ekonomiskt sund näring gynnar givetvis också samhällskassan genom att generera skattemedel. Staten bör därför verka för att fler människor får råd med restaurangbesök som näringen kan utvecklas. En lämplig väg är att likställa - i praktiken sänka - restaurangmomsen med momsen vid inköp av livsmedel på annat sätt. Regeringen har ofta tidigare anfört att EU-regler hindrar en sänkning av restaurangmomsen. Emellertid har uttalat att varje medlemsland självt bör ha rätt att fastställa den momssats som ska gälla för restauranger. Därmed har nämnda invändning fallit.
mot · GS02Sk223 · 2004-09-20 00:00:00 — Beskattningen av realisationsvinster lägre än tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av beskattning av realisationsvinster lägre än . För att skattesystemet ska vara accepterat av skattebetalarna måste det vara förnuftigt till sin karaktär. avkrävs en privatperson en särskild bilaga i deklarationen vid försäljning av värdepapper oavsett hur låg realisationsvinsten är. Det är inte rimligt utan undergräver förtroendet för skattesystemet och ytterst välfärden. Vid en realisationsvinst på exempelvis ska betalas i skatt. Administrationen av blanketten och privatpersonens tidsinsats måste kosta mer än så. Regelverket bör därför ändras så att realisationsvinster vid försäljning av värdepapper till ett värde lägre än inte beskattas.
mot · GS02Sk224 · 2004-09-20 00:00:00 — Miljöinvesteringar i fastigheter och fastighetsskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av de skattemässiga effekterna vid miljöinvesteringar i privatpersoners fastigheter. Energi visar sig allt oftare vara en bristvara. Därför bör samhället sträva efter att genom lagstiftning och andra regler gynna ett energibesparande och miljövänligt beteende. Ett sådant agerande är installation av bergvärme i en fastighet eller installation av isoleringsglas. Men en fastighetsägare som på dessa sätt agerar miljövänligt drabbas av orimliga konsekvenser. Vissa miljövänliga fastighetsinstallationer leder nämligen till högre taxeringsvärde och därmed till högre fastighetsskatt. Enligt föreskrifter vid den allmänna fastighetstaxeringen 2003 ska isolerglasfönster ge en extra standardpoäng utöver vanliga två- eller treglasfönster, och ett värmepumpsystem ska ge extra standardpoäng utöver ett konventionellt uppvärmningssystem. Effekten på taxeringsvärdet av en extra standardpoäng varierar enligt gällande regler med fastighetens storlek, standard och värdeår. För ett småhus med ett för riket genomsnittligt taxeringsvärde kan en installation av isolerglas eller jordvärmepump komma att medföra en årlig skattehöjning på . Med en livslängd för investeringen betyder det att nuvärdet av den högre framtida skatten för ett sådant hus uppgår till ca . I extrema fall kan en investering betyda extra i fastighetsskatt . Det är orimligt och sänder fel signaler. Därför bör beskattningen ses över så att ett miljövänligt beteende inte straffas utan tvärtom uppmuntras.
mot · GS02Sk225 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att restaurangmomsen bör sänkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör verka för att samtliga EU-länder ges möjlighet att tillämpa reducerade mervärdessatser. Den svenska turistbranschen sysselsätter av alla anställda i landet, vilket är mindre än hälften jämfört med EU-genomsnittet. Potentialen för svensk turism att växa är således stor. Konsumtionen på restaurang utgör en viktig del av innehållet i turistnäringen. har tillsammans med EU:s högsta restaurangmoms. Den genomsnittliga restaurangmomsen inom är . Räknar man dessutom bort , och blir siffran . Enligt är normalt inte restaurangtjänster något som medlemsländerna får tillämpa en reducerad momssats på. Men 8 av 15 medlemsländer har undantagsregler som innebär att de har den möjligheten. Samtliga dessa 8 länder utnyttjar möjligheten. Den högre restaurangmomsen i innebär sämre förutsättningar för som turistland. har lagt fram ett förslag om en förenkling avseende reglerna om reducerade momssatser (KOM [2003] 397 - Förslag om ändringar av direktiv /388/EEG med avseende på reducerade mervärdessatser). Förslaget innebär att alla medlemsstater ska ha samma möjligheter att kunna tillämpa reducerade momssatser. Den exklusivitet som resultat av undantagsregler som vissa medlemsländer har försvinner. En del i förslaget är att samtliga medlemsländer ska ges möjligheten att tillämpa en reducerad momssats på restaurangtjänster. har 8 av de 15 medlemsländerna den möjligheten till följd av undantagsregler. Dessutom har 4 av de länder som erbjudits att blir medlemmar i i förhandlingarna om medlemsvillkoren givits möjligheten att tillämpa en reducerad momssats på restaurangtjänster. Övriga medlemsländer måste däremot tillämpa sin standardmomssats på restaurangtjänster. EU har således i detta avseende kommit att behandla medlemsländerna olika. Tyvärr har ministerrådet inte lyckats enas om kommissionens förslag; istället beslöt man att förlänga det nuvarande momsdirektivet i tvåår. De länder som har sänkt restaurangmoms får fortsätta med det. Länder som har samma restaurangmoms som standardmoms, exempelvis , är då förbjudna att sänka restaurangmomsen . 2005 kommer frågan åter upp på EU:s bord. Ovan nämnda utveckling medför att den svenska hotell- och restaurangnäringen kommer att tappa ytterligare mark gentemot sina konkurrenter inom övriga EU. Skillnader i momssatser mellan livsmedelsbutiker och restauranger har även lett till en betydande snedvridning av konkurrensen. Momsen på hämtmat och livsmedel i matvaruaffärer är lägre än restaurangmomsen, jämfört . Den högre momsen på restaurangkonsumtion i förhållande till konsumtion av livsmedel från matvarubutik och hämtmat missgynnar restaurangerna som tvingas till större prispåslag. Det kan inte vara rimligt att skattebelastningen ska vara lägre när färdiglagad mat handlas i en livsmedelsbutik än när den beställs på restaurang.
mot · GS02Sk226 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten till skatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas. Dagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bland annat av att allt fler arbetstagare utför arbete i hemmet, så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarens hem. Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittills-varande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag för arbetsrum i hemmet som har gällt i princip oförändrad . I våra förvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigid rättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmast parodiska uttryck. Begrepp som "från bostaden avskilt utrymme" har föranlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege. Lagen och rättstillämpningen måste enligt vår mening anpassas till rådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum i bostaden för arbetstagare som regelmässigt och som en del i arbetstagarförhållandet utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel. Av regionalpolitiska skäl ges arbetstagare stöd till hemresor om de tar ett arbete långt från hemmet. Detta är ett sätt att stimulera människor att ta arbeten på andra orter än hemorten. Ett effektivare sätt är dock sannolikt att stimulera arbetssätt som innebär att människor kan arbeta på distans. En viktig åtgärd är då att vidga rätten till avdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet.
mot · GS02Sk227 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moms på mat. Kycklingsallad är i livsmedelsaffären beskattad med en momssats. Köper man samma maträtt på restaurang får man betala det dubbla vad det gäller moms. Tar man däremot med sig salladen för att äta den utanför matserveringen utgår den lägre momsen. Momsskillnaden drabbar många uteätande yrkesarbetare och den drabbar också hotell- och restaurangbranschen. Den differentierade matmomsen bör tas bort! Den är inte rättvis och den snedvrider dessutom konkurrensen. Vi föreslår därför att tidigare fattade beslut vad gäller matmomsen ändras till enhetlig moms på mat. Vi i bör även arbeta för att EU-direktiven för moms ses över.
mot · GS02Sk229 · 2004-09-22 00:00:00 — Beskattning vid miljösparande investeringar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning vid miljöbesparande åtgärder. Fastighetsägare som installerar miljövänliga och elbesparande värmepumpar straffas i stället för belönas. Det är i inte lönt att miljöinvestera. Den som gör en medveten miljöinvestering får istället uppleva att få höjda taxeringsvärden och en skattemässig bestraffning i stället för belöning. I sanning en märklig situation för den som trodde sig göra en besparing också för den gemensamma miljön! I avvaktan på att fastighetsskatten avskaffas är det enligt min uppfattning inte rimligt att beskattas för att man vidtagit miljöbesparande åtgärder på sin fastighet. Det gäller såväl investeringar av värmepumpar som byte till treglasfönster eller andra miljöåtgärder som medför en lägre energiförbrukning. Mer rimligt vore att i stället genomföra ett skattemässigt avdrag för den som gör miljöinvesteringar. Den som utför åtgärder som gynnar miljön bör inte bestraffas!
mot · GS02Sk230 · 2004-09-21 00:00:00 — begär att regeringen utreder vilka effekter en höjning av vägtrafikskatten får för glesbygden i . med dess naturtillgångar har stor betydelse för ekonomi och har en stor potential som drivkraft för fortsatta välståndsutveckling. Men avstånden är långa i . Befolkningen i är utspridd och bebyggelsen är gles. Goda kommunikationer är en viktig förutsättning för att bidrag till landets välstånd ska fortsätta. I kan kollektivtrafiken aldrig bli riktigt heltäckande. Den egna bilen kommer alltid att vara en förutsättning för att man ska kunna verka och bo i glesbygden. Särskilt viktig är bilen för barnfamiljer och företagare. Skog, virke och andra tunga råvaror har långa transportsträckor. Särskilda hänsyn måste tas till förutsättningar om inte fortsatta skattehöjningar inom transportsektorn ska bli en strypsnara för en god utveckling i norra som indirekt också drabbar hela landet. Ett viktigt mål för miljöpolitik är att begränsa utsläppen av koldioxid. Enligt långtidsutredning har samtliga Norrlandslän betydande överskott i fråga om att absorbera koldioxid; trots detta belastas biltrafiken i med samma bränsleskatter som övriga landet. Enligt samma utredning slår även bilens bränslekostnader högre i än i . Enligt kalkyler från BIL och , , betyder det en avsevärt högre skattebelastning för en barnfamilj i än i storstad. För en familj i exempelvis blir skatteuttaget , i . Utan någon form av konsekvensanalys föreslår höjda bränsleskatter, försäljningsskatter, höjda fordonsskatter och att det s k glesbygdsavdraget på fordonsskatten slopas. Utredningen konstaterar att förslagen "leder till minskad tillgänglighet samt även minskad konkurrenskraft för glesbefolkade delar av landet om inte kompletterande alternativa åtgärder sätts in". Några konkreta åtgärder föreslår utredningen inte! Bristen på konsekvensanalys och frånvaron av förslag till en vägtrafikbeskattning som anpassas till glesbygdens och villkor är en utmanande nonchalans inför de effekter som kan drabba enskilda människor i norrländska byar och ekonomiska utveckling. Enligt min mening bör en utredning tillsättas och en konsekvensanalys göras för att utröna vilka effekter en höjd vägtrafikbeskattning får för glesbygden och .
mot · GS02Sk232 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt mervärdesskatt på dans. En del av verksamheten i samhället är belagd med momsnivåer som är oförklarliga och ologiska. Ett exempel är att utförsåkning på skidor straffbeskattas med dubbelt så hög moms som annan idrottsverksamhet. Förhoppningsvis kommer detta snart att rättas till efter beslut i Kammarrätten. Ett annat exempel på orimlig momsbeläggning är den så kallade dansbandsmomsen. Av någon obegriplig anledning stiger momsnivån om man dansar till den musik som framförs. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken sitter och lyssnar, är , men så snart åhörarna börjar dansa till musiken ska tillställningen plötsligt beläggas med 25 procents moms. Den här frågan har diskuterats utan att någon lösning har nåtts. Senast flammade debatten åter upp när hotades av den högre momssatsen under sin Sverigeturné, eftersom publiken dansade under konserterna. Dansbandsmusiken är en verklig folkrörelse, spridd över hela landet. Många mindre etablerade dansorkestrar skulle få det lättare att överleva med de minskade kostnader en lägre momsnivå skulle innebära. Varför dansbandskulturen ska bestraffas med hög moms, medan annan kultur- och idrottsverksamhet är belagd med låg moms kan ingen förklara - och då går detta förhållande heller inte att försvara. Det är hög tid att erkänna dansbandskulturen som en värdefull kulturyttring så god som någon annan. Momsnivån för musikverksamhet bör vara den samma vare sig åhörarna/publiken dansar eller inte.