mot · GS02U257 · 2004-09-30 00:00:00 — Rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning eller könsidentitet 3.1Heteronormativitet och lesbisk feminism5 4.1FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet7 4.3Europarådet och Nordiska rådet7 5.4Ökade kunskaper inom rättsväsendet11 7.1.2Rätt för trossamfund att förrätta partnerskap13 8Främja alla elevers lika rättigheter15 10Kultur för lika värde17 12.2.1Lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i FN-sammanhang bör verka för en om avskaffande av allt slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Sidas regleringsbrev. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i såväl det som det skall verka för att avskaffa allt slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom det nordiska samarbetet bör verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap skall gälla för registrerade partner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsidentitet skall omfattas av flyktingbegreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsidentitet skall omfattas av regeringsformens 1 kap. 2 §. beslutar att 2 kap. 15 § regeringsformen ges följande lydelse: "Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att han eller hon med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung, sexuell läggning eller könsidentitet tillhör en annan minoritet." tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att transpersoner skall omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse i 7 kap. 4 § 11 om hets mot folkgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringen av HBT-personer i statsförvaltningen. begär att regeringen återkommer med ett lagförslag som innebär att 5 kap. 5 § 4 skall omfatta sexuell läggning och könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsidentitet skall nämnas i 29 kap. 2 § 7 om försvårande omständighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsinsatser i 29 kap. 2 § 7 om försvårande omständighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 9 § om olaga diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 8 § om hets mot folkgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett samarbete mellan HBT-organisationer och polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad HBT-kompetens inom rättsväsendet. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att äktenskapslagstiftningen görs könsneutral. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring som innebär att partnerskapslagen avskaffas under förutsättning att äktenskapslagen görs könsneutral. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av anknytningsvillkoren i lagen om registrerat partnerskap. begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att uppdragen att förrätta vigslar och att förrätta partnerskap skall vara likvärdiga och likställda, och den relevanta lagstiftningen bör därför ändras. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att lesbiska kvinnor som lever i registrerat partnerskap skall få tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att det tillsätts en utredning som granskar och analyserar problematiken kring det juridiska förhållandet mellan barn och styvförälder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarshögskolan skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i den fortsatta beredningen av ansvar för kränkning av elever, 2004:50, skall inkludera könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge och i uppdrag att initiera ett utvecklingsarbete som syftar till att alla inom utbildningsväsendet får HBT-kompetens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall beröras på ett integrerat sätt i alla de ämnen som avhandlas i och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att verka för att undervisningen vid högskolor har ett integrerat HBT-perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning även skall omfatta könsidentet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HBT-kompetens hos anslagsgivande myndigheter och institutioner på kulturområdet. begär att regeringen lägger fram förslag om ett diskrimineringsskydd avseende sexuell läggning och könsidentitet som skall omfatta värnpliktiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja HBT-kompetensen i hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Statens folkhälsoinstituts s.k. homosexuppdrag skall utvidgas till att omfatta sexuell läggning och könsidentitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp om de transsexuellas situation i hälso- och sjukvården och de lagar som aktualiseras vid ett könsbyte. För är det självklart att alla människors kärlek skall respekteras oavsett vem man väljer att älska. Mångfald är ett viktigt begrepp för oss, liksom respekt för varje människas identitet, sexuella läggning och könstillhörighet. Med sexuell läggning avses homosexualitet, bisexualitet och heterosexualitet. För att sexuell läggning och könsidentitet skall vara ovidkommande krävs en lagstiftning som inte diskriminerar och särskiljer. HBT är en paraplybeteckning för homosexuella, bisexuella och transpersoner. Homosexuella och bisexuella är män och kvinnor i olika åldrar med olika etnisk bakgrund, religion och politisk uppfattning. De kommer från olika samhällsklasser, från städer och från landsbygd. Det enda som skiljer dem från heterosexuella är att de har förmågan att älska och känna sexuell attraktion till någon av samma kön. Med transpersoner brukar man avse transvestiter, transsexuella, intersexuella, dragkings/queens och andra personer som har en könsidentitet eller ett beteende som eller alltid skiljer sig från vad som utifrån stereotypa men utbredda föreställningar kan förväntas beroende på deras biologiska kön. Det kan också vara individer som av omgivningen uppfattas ha eller ge uttryck för en avvikande könsidentitet, till exempel genom att deras könsidentitetsuttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Transpersonsbegreppet som politisk term förutsätter inte att individen själv identifierar sig som transperson. 3.1Heteronormativitet och lesbisk feminism Heterosexuella personer reflekterar sällan, eller rättare sagt aldrig, över sin egen eller andras sexuella läggning och hur stor betydelse den har för vår identitet, självkänsla och personliga utveckling. I stället utgår de flesta från att alla i deras omgivning är heterosexuella. Detta brukar kallas för heteronormativitet, det vill säga heterosexuell samlevnad tas som det enda och självklara sättet att leva på. Detta leder till att homosexuella, bisexuella och transpersoner osynliggörs, ifrågasätts och tvingas till utanförskap. Vi vill verka för ett samhälle där homosexuella, bisexuella och transpersoner kan förhålla sig lika självklart till sin sexuella läggning som heterosexuella gör till sin. Lesbisk feminism synliggör bland annat att fördomar om homosexualitet kan se olika ut, inte minst om det gäller homosexuella kvinnor eller män. Många människor upplever till exempel homosexualitet hos kvinnor som mindre hotfullt och har därför starkare fördomar mot homosexuella män. förminskas ofta lesbiska relationer, vilket bland annat kan kopplas samman med den patriarkala föreställningen om att kvinnor saknar egen sexualitet; den kvinnliga sexualiteten kan bara skapasav mänoch i relation till den manliga sexualiteten. Våra förslag innebär inte att alla de frågor som är av intresse för skyddet av de mänskliga rättigheterna, oavsett sexuell läggning eller könsidentitet, kommer att avhandlas. Däremot anser vi att de förslag som vi lämnar kan utgöra en god grund för en HBT-politik med direkt inriktning på att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att homosexuella, bisexuella och transpersoner skall kunna leva ett liv utifrån sina egna individuella förutsättningar, fria från det heteronormativa förtrycket. I den här motionen presenterar vi förslag till åtgärder för att vi skall kunna få ett rättvist och jämlikt samhälle för alla flator, bögar, bisexuella, transsexuella, transvestiter, transgenderister m.fl. Människor måste ges samma möjlighet att forma sina liv oavsett könet på den de älskar och oavsett den egna könsidentiteten. Det handlar om att få till stånd ett samhälle som inte diskriminerar. De internationella förpliktelser som ligger till grund för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter spänner över flera områden. Här återfinns med andra ord både ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter men även medborgerliga och politiska rättigheter. Det ligger ett oerhört stort värde i att människors mest väsentliga behov tillgodoses i form av rättigheter och att så sker inte bara rörande några av dem. Åtnjutandet av samtliga fri- och rättigheter som garanteras skall ske på icke-diskriminerande sätt. Av principen om ickediskriminering framgår att alla är lika inför lagen, vilket återfinns i artikel 1 i FN:s förklaring om mänskliga rättigheter där det stadgas att alla är födda fria och lika vad gäller värdighet och rättigheter samt i artikel 2 som anger att rättigheterna tillkommer envar. 4.1FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet Enligt finns det 70 länder som förbjuder homosexualitet och i vissa av dessa är homosexualitet dessutom belagt med dödsstraff. Ett viktigt steg för att förverkliga principen om alla människors lika värde är att det internationella samfundet inför en internationell konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. En sådan konvention skulle medverka till att placera frågan om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter på den internationella dagordningen och således vara ett stöd i de länder där det finns en politisk ambition att motverka förtrycket av homosexuella, bisexuella och transpersoner. Vi anser att på samma sätt som det finns internationella konventioner för flyktingars rättsliga ställning och för att avskaffa all diskriminering av kvinnor bör det finnas en internationell konvention för att undanröja all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Således anser vi att i FN-sammanhang bör verka för en konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Som ovan konstaterats finns det många länder där homosexuella, bisexuella och transpersoner inte behandlas utifrån sina egna individuella egenskaper och förutsättningar. Det är glädjande att regeringen i sitt senaste regleringsbrev till Sida poängterar behovet av att personalen på skall ha HBT-kompetens. Under det kommande riksdagsåret kommer vi med intresse följa detta arbete. ger bistånd till länder där HBT-personer har få eller inga rättigheter. Vi anser att i samband med biståndsgivning skall ta upp en diskussion med berört land kring mänskliga rättigheter, vilket innefattar HBT-personers grundläggande mänskliga rättigheter och deras möjligheter att organisera sig. Sidas regleringsbrev bör beakta detta så att vid biståndsgivning tar särskild hänsyn till HBT-personers mänskliga rättigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör enligt vår uppfattning även verka för att ett ökat nordiskt och europeiskt samarbete skall omfattas av HBT-frågorna. Samarbetet bör omfatta samtliga frågor av intresse för HBT-personer. Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera att samarbetet på såväl nordisk som europeisk nivå, liksom arbetet på nationell nivå, måste utformas tillsammans med representanter från HBT-organisationerna själva. Regeringen bör därför i såväl det som i det verka för att avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förordningen (1931:429) om vissa internationell förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap gäller inte för registrerade partner. Förordningen bygger på en familjerättslig konvention mellan de nordiska länderna som förutsätter ömsesidighet. När partnerskapslagen infördes hade inte samtliga nordiska länder lagstiftning om registrerat partnerskap. Därför ansågs det inte lämpligt att förordningen skulle vara tillämplig på registrerade partner. har dock alla nordiska länder en lagstiftning om registrerat partnerskap, varför det inte längre finns några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar skall tillämpas på motsvarande sätt på partnerskap och partner. En överenskommelse i fråga bör träffas med de andra konventionsstaterna. Därför anser vi att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet bör verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmyndarskap skall gälla för registrerade partner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vår utgångspunkt är att det tillhör de grundläggande mänskliga rättigheterna att kunna lämna det egna landet och söka asyl i ett annat land. Flera internationella konventioner som undertecknat skyddar denna rätt. Därför är det oerhört viktigt att vi försvarar flyktingrätten genom att personer som förföljs på grund av sin sexuella läggning eller könstillhörighet ges rätt till en i . Många länder t.ex. , , , , , , , , och ger skydd enligt åt den som riskerar förföljelse på grund av sexuell läggning. Det är glädjande att utredningen om könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31) föreslår att utlänningslagens flyktingbegrepp skall utvidgas och omfatta även förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning i enlighet med det synsätt som länge förespråkat. Vi vill dock att även begreppet könsidentitet skall omfattas av flyktingbegreppet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Så som vårt samhälle ser ut finns det ett flertal grupper som mer än andra riskerar att utsättas för kriminalitet. Homosexuella, bisexuella och transpersoner hör till dem. En doktorsavhandling av kriminologen pekar på att ungefär var fjärde homo- eller bisexuell person vid minst ett tillfäll har utsatts för brott på grund av sin sexuella läggning. Rapporten kopplad till rikets inre säkerhet 2003 av visar att homofobiska brott är den kategori som ökar mest av hatbrotten. I takt med att fler och fler berättar och lever öppet som homosexuella, bisexuella och transpersoner ökar också det fördomsfulla motstånd som finns mot HBT-personer. Vi anser att lagstiftningen inte ger dessa grupper tillräckligt skydd. Särskilt gäller detta för transpersoner. Det finns inget förbud som säger att inte får anta lagar som diskriminerar och därmed förtrycker homosexuella, bisexuella och transpersoner. Vi anser att detta faktum kan ha betydelse för kränkningar av individers rätt till respekt och likabehandling i samhällslivet oavsett sexuell läggning och könsidentitet. Därför vill vi verka för ett införande av ett sådant förbud i grundlagen. En grundläggande mänsklig rättighet är att inte utsättas för diskriminerande lagstiftning på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Den genomförda reformen att det allmänna skall motverka diskriminering på grund av sexuell läggning är bra, men inte tillräcklig. För att vi skall säkerställa alla människors rätt till respekt och lika behandling vill vi att även könsidentitet skall omfattas av regeringsformen 1 kap. 2 §. Detta vill vi att skall tillkännage för regeringen som sin mening. Vi vill även införa ett skydd mot antagande av lagar och föreskrifter som missgynnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning eller könsidentitet. Därför vill vi att beslutar att 2 kap. 15 § regeringsformen ges följande lydelse: "Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon missgynnas därför att han eller hon med hänsyn till ras, hudfärg, etniskt ursprung, sexuell läggning eller könsidentitet tillhör en minoritet". trädde lagändringar i och tryckfrihetsförordningen i kraft som innebär att sexuell läggning omfattas av hets mot folkgrupp. Såsom bestämmelsen är utformad står transpersoner skyddslösa. Vi vet dock att transpersoner som grupp råkar ut för hatpropaganda. Detta är oacceptabelt och motiverar ytterligare begränsning av yttrandefriheten. Vi vill att transpersoner skall omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse i 7 kap. 4 § p. 11 om hets mot folkgrupp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) föreslås att det inom varje myndighet skall finnas ett system för intern styrning och kontroll för att verksamheten skall kunna följas upp och kontrolleras. Det framgår av utredningen att myndigheter efterfrågar en bättre samordning av årsredovisning och övrig rapportering och att samtliga återrapporteringskrav bör finnas samlade i ett dokument, regleringsbrevet. Vi menar att om statsförvaltningen skall kunna leva upp till principen om alla människors lika värde, oavsett sexuell tillhörighet eller könsidentitet, är det av väsentlig betydelse att HBT-dimensionen integreras i all statlig verksamhet. Därför bör alla myndigheter få i uppdrag att återrapportera till regeringen resultat och uppnådda mål inom HBT-området. För att myndigheter på ett ändamålsenligt sätt skall kunna redovisa mål och resultat inom HBT-området krävs dock en särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbara mål för att undanröja diskrimineringen av HBT-personer. Erfarenheterna visar att HBT-kunskaperna är bristfälliga och statlig diskriminering förekommer. Ett tydligt exempel på en myndighet som diskriminerar homosexuella, bisexuella och transpersoner är när det handlägger ärenden som rör visum, anknytning och asyl. En särskild HBT-förordning skulle säkerställa att HBT-frågorna integreras fullt ut i alla myndigheternas arbete. Därför vill vi att det införs en särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringen av HBT-personer i statsförvaltningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi vet att homosexuella, bisexuella och transpersoner mördas på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet på samma sätt som invandrare mördas på grund av sitt etniska ursprung. I Säpos senaste rapport framkommer det att anmälningarna av homofobiskt relaterade brott har fördubblats från ett 70-tal till drygt 150 . I en ny studie från vid bekräftas ocksåökningen av hatbrott mot HBT-personer. av de tillfrågade uppgav att de utsatts för olika hatbrott, 1996 gav samma svar. I av fallen handlade det om förtal och förolämpningar, om diskriminering på arbetsplatsen och hade drabbats av våldsbrott. Enligt utredningen är unga HBT-personer mest utsatta då det framkommer att av dem under har drabbats av hatbrott. En åklagare har enligt 5 kap. 5 § p. 4 möjlighet att väcka åtal om någon förolämpats med anspelning på dennes homosexuella läggning. Bestämmelsen omfattar inte annan sexuell läggning än homosexualitet och inte heller könsidentitet. Vi anser att bristen i lagstiftningen är uppenbar. Därför vill vi att regeringen skall återkomma med ett förslag som innebär att 5 kap. 5 § p. 4 skall omfatta sexuell läggning och könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är en försvårande omständighet om syftet med ett brott är att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet. förtydligades att bestämmelsen även gäller brott som begås på grund av offrets sexuella läggning. I denna paragraf nämns dock inte könsidentitet, vilket är olyckligt med tanke på transpersoners utsatthet. Därför anser vi att begreppet könsidentitet skall ingå i uppräkningen i 29 kap. 2 § 7 . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Utredningen från (Hatbrott, rapport 2002:9) visar dessutom att bestämmelsen om försvårande omständighet sällan kommer till användning. Endast i vart sjunde undersökt rättsfall där paragrafen kunnat tillämpas har så skett. Regeringen bör därför ge rättsväsendets myndigheter i uppgift att öka kunskaperna om straffskärpningsparagrafens innebörd och användningsområde. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I 16 kap. 9 § finns ett förbud mot olaga diskriminering på grund av en persons homosexualitet. Således ges inget rättsligt skydd till personer som är bisexuella eller transpersoner. diskrimineringsutredning Ett utvidgat skydd mot diskriminering (SOU 2002:43), föreslås att paragrafen skall ersättas av en motsvarande bestämmelse i en ny och sammanhållen lag mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Enligt utredningens förslag skulle diskrimineringsförbudet avse sexuell läggning (det vill säga homosexualitet, bisexualitet och heterosexualitet). Utredningen föreslog inte att könsidentitet skall vara en diskrimineringsgrund. Vi anser att lagstiftningen bör reformeras så att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 9 §. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt 5 kap. 5 § p. 4 har åklagare möjlighet att väcka allmänt åtal för förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes homosexuella läggning. Även denna paragraf bör vidgas till att avse sexuell läggning och könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser även att den nu genomförda reformen av bestämmelse om hets mot folkgrupp skall kompletteras, se 16 kap. 8 §. Det är viktigt att inte stanna vid att kriminalisera hets med anspelning på sexuell läggning, utan också hets med anspelning på könsidentitet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Ökade kunskaper inom rättsväsendet Det finns många undersökningar som pekar på att det finns ett grundläggande behov av rättsliga förändringar för att motverka förtryck, våld och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. I en publicerad lägesbeskrivning från "Sexuell läggning och bemötandet i " konstateras att HBT-personer får ett dåligt bemötande på det sociala området. Bemötandefrågor aktualiseras också i de fall HBT-personer är i kontakt med rättsväsendet. Polisen är en yrkesgrupp som är mycket viktig när det gäller att motverka brott mot HBT-personer.