mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Socialdemokraternas s.k. tillväxtkongress blev också den en besvikelse. Budskapet där präglades av självgodhet kombinerat med en liknelse om socialdemokratin som en snigel. Socialdemokraterna rör sig alltså enligt egen utsago mycket långsamt; dessutom är det mesta bra enligt den egna världsbilden. val inrättades förvisso ett tillväxtdepartement. Några propositioner som i grunden kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har dock ännu inte synts till. och inflytande över regeringspolitiken har ytterligare ökat osäkerheten om Socialdemokraternas kurs. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter flertalet övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av Socialdemokraterna och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Av diagram 4.6 nedan framgår att har halkat efter i BNP-utvecklingen jämfört med samtliga . Jämfört med de mindre har tappat . kommer att ha vuxit dubbelt så snabbt som OECD-genomsnittet. Denna fantastiska tillväxtkraft har gjort att klättrat snabbt i välståndsligan , från en 20:e plats till en 6:e plats och en 4:e plats . Diagram 4.6 Relativ BNP-utveckling, /och /OECD23 19702005 Anm.: omfattar samtliga . OECD23 omfattar de 23 mindre länderna dit bl.a. hör. Data är prognoser. 4.4 Eftersläpningen relativt omvärlden fortsätter Ytterligare ett sätt att åskådliggöra att utveckling relativt omvärlden är svag är att betrakta den utveckling som Socialdemokraterna själva räknar med i vårpropositionen för åren framöver. BNP väntas utvecklas sämre än genomsnittet för världen i stort, sämre än snittet för , sämre än vårt grannland , sämre än snittet för , sämre än snittet för , men något bättre än snittet för EU-15. Se tabell 4.2 nedan. Bland de tio nya medlemsländerna väntas dock tillväxten bli jämfört med . Den svenska eftersläpningen fortsätter alltså relativt omvärlden och vi blir fattigare relativt de flesta andra länder. Insikten om konsekvenserna av detta lyser med sin frånvaro i propositionen och inga åtgärder presenteras således för att bryta denna långsiktigt förödande svenska utveckling. I stället presenteras tillfälliga åtgärder som för bort människor från arbetslöshetsstatistiken. Tabell 4.2 BNP-utveckling i och i omvärlden 20042006 enligt vårpropositionen Källa: Prop. 2003/04:100. 4.5 Många tecken på sönderkörda statsfinanser 4.5.1 Socialdemokraterna lånar 20032006 Regeringen budgeterar med att låna till sina utgifter 20032006. Det är mer än beräkningen i budgetpropositionen och mer än i beräkningen i förra vårpropositionen. Detta är resultatet av de ofinansierade förslag på ca som Socialdemokraterna lägger fram i vårpropositionen. Statsskulden ökar hela perioden 20042006 med ca , men som andel av BNP beräknas den stabiliseras mot av BNP . Det är dock mer än den nivå, också av BNP, som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 19901991. Socialdemokraternas kraftigt försämrade budgetdisciplin kan utläsas i tabell 4.3. Där framgår hur mycket statsbudgetens saldo har försämrats 20032006 sedan förra vårpropositionen . Tabell 4.3 Statens budgetsaldo 20032006 i regeringens tre senaste bedömningar Statsbudgetens underliggande saldo3 beräknas enligt vårpropositionen bli i underskott 20032006. Det är sämre än beräkningen i förra vårpropositionen. Statsbudgetens underliggande saldo beräknas alltså försvagas ytterligare och uppgå till 64,1, 81, 52,8 respektive åren 20032006. Sammantaget blir det ett underskott på . Diagram 4.7 Statsbudgetens underliggande saldo 19972006 Källor: ESV och vårpropositionen 2004. Anm.: Det underliggande saldot är det budgetunderskott/överskott som uppstår när man räknar bort sådant som tillfälligt under enskilda år påverkar budgeten, t.ex. indragningen från på . 4.5.2 Stora underskott i statens finansiella sparande Den underliggande utvecklingen av statsbudgeten, mätt som finansiellt sparande, beräknas till ett samlat underskott på . Statens finansiella sparande beräknas till 34, 42, 47 och åren 20032006. 4.5.3 Utgifterna för ohälsan ökar med per arbetsdag Utgifterna för sjukpenning och förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättning) fortsätter att öka. Utgifterna fortsätter att öka med ca per arbetsdag. De primära utgifterna för ohälsan (utgiftsområde 10 i statsbudgeten) tar ensamma upp av statsbudgetens utgifter och beräknas öka från till . var motsvarande utgifter . Detta innebär att även om utgiftsökningen har hejdats något så förväntas ohälsoutgifterna i genomsnitt öka med ca per arbetsdag 20042006. 4.5.4 Ofinansierade utgiftsökningar på tilläggsbudget Socialdemokraterna föreslår nya ofinansierade utgifter under utgiftstaket på tilläggsbudget nr 1 på . Detta tillsammans med en något positivare utgiftsprognos på övriga anslag gör att Socialdemokraterna medvetet krymper budgeteringsmarginalen till så lite som . Det motsvarar endast av de takbegränsade utgifterna. Även för är budgeteringsmarginalen orimligt låg. Den beräknas då uppgå till , eller motsvarande knappt av de takbegränsade utgifterna. 4.6 Socialdemokraterna förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Tillvaron blir allt mer internationaliserad. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser på jakt efter goda tillväxtbetingelser. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än som motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i stabila spelregler för företagen så att vårt land framstår som bra att etablera sig i? Tyvärr blir svaren på alltför många av frågorna nekande och nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t.ex. vården och omsorgen. Globaliseringens effekter tar Socialdemokraterna ingen hänsyn till trots att man efter mångt och mycket tillsatte en utredning i ämnet. Utredningen har lämnat sitt betänkande (, SOU 2002:47) men inga verkningsfulla åtgärder läggs fram. Den politik Socialdemokraterna för har bäddat för ett snabbt utländskt övertagande av det svenska näringslivet. har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc. vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har placerats i utländska fonder. Dessa portföljjusteringar är en av orsakerna till att kronan försvagats. Dessutom har utländska investerare sålt sina svenska värdepapper i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar lönar sig bättre i andra länder än i . Allt detta visar en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta. Men landets socialdemokratiska regering agerar inte som om den insåg något av detta. 4.7 Fortsatt högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företag och arbetstillfällen ur landet. Socialdemokraternas oförmåga att inse värdet av tydliga och närvarande ägare manifesterades när statsminister gästade och gratulerade kommunen till att utländska investmentbolag funnit familjeföretag i trakten attraktiva att köpa upp. Den tragiska bakgrunden till de ökande utförsäljningarna är att svenskt ägande straffbeskattas. Svenska ägare drabbas av den nästan unika svenska förmögenhetsskatten och av en konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning som gör det hart när omöjligt för nästa generation att ta över. Socialdemokraterna noterade i en tidigare budgetproposition att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig åtskilligt mer vin än tidigare från utlandet. För att minska incitamenten till privat import sänktes skatten på vin från . Analogt kunde man ha förväntat sig att Socialdemokraterna skulle minska incitamenten till kapitalflykt. Men i motsats till tycks det inte oroa dem att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet. Endast de allra rikaste slipper betala förmögenhetsskatt för sina aktiemiljarder. Kapitalflykten kan enligt RSV snabbt få allvarliga välfärdseffekter. Men Socialdemokraterna behåller skygglapparna på. Dubbelbeskattningen av en svensk individs aktieinnehav i leder till att en utländsk köpare kan betala avsevärt mer för en aktie än en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det troligt att utförsäljningen fortsätter i oförminskad takt så länge lagret räcker. flyttade 47 tidigare svenskbaserade koncernhuvudkontor från . Det är ännu ett symptom på att Socialdemokraterna bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar. 4.7.1 Fastighetsskatten ökar, fler kommer att tvingas flytta Regeringen har vid ett flertal tillfällen hävdat att skatteuttaget på boende hålls oförändrat. Så är inte fallet. Uttaget av fastighetsskatt hålls inte oförändrat. Statens intäkter från fastighetsskatten beräknas öka med totalt (6,) till . Räknat blir ökningen , eller . Fler kommer att tvingas sälja sina hus enbart på grund av fastighets- och förmögenhetsskatterna. 4.8 Lönebildningen och arbetsmarknaden lämnas åt sitt öde Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling, är det förvånande att Socialdemokraterna underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av internationella organisationer som EU, och . Priset är att den höga arbetslösheten består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt ifrån tillräckliga. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta rättats till genom ständigt återkommande devalveringar med försvagad köpkraft som följd. borde den vägen vara stängd och låginflationspolitiken etablerad även om kronkursen är flytande. Inte minst på grund av det fortsatta utanförskapet från EMU:s tredje steg måste lönebildningen fungera bättre och leda till avtal i samklang med konkurrentländernas om vi ska få ned arbetslösheten och kunna öka sysselsättningen. Socialdemokraterna har själva beställt ett årligt återkommande underlag från () om lönebildningens betydelse för samhällsekonomin. redovisade KI den första upplagan för regeringen, därefter har ytterligare två redogörelser lämnats. I dessa framgår vilken central och helt avgörande betydelse lönebildningen har för den svenska ekonomin. I diagram 4.8 framgår lönebildningens betydelse för sysselsättningen från KI:s rapport . Sedan den rapporten lämnades ser vi att den svenska lönebildningen inte bidragit till att sysselsättningsmålet uppnås. Diagram 4.8 Lönebildningens betydelse för sysselsättningsutvecklingen Reguljär sysselsättningsgrad i procent av befolkningen 2064 år Enligt () väntas de svenska arbetskraftskostnaderna i genomsnitt öka . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktiga konkurrentländer. Om Socialdemokraterna genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och förmått skapa det företagarklimat i världsklass som dåvarande näringsminister talade om, hade förutsättningarna att nå sysselsättningsmålet varit bättre. Men skylls misslyckandet beträffande sysselsättning och tillväxt på en svag utveckling i och på den amerikanska konjunkturen. Vi noterar att när den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi då är det Socialdemokraterna som tar åt sig äran. Men när det nu går sämre har samma socialdemokrater lämnat kommandobryggan för att från åskådarplats skylla på omvärlden. slutsats av sina framskrivningar av den svenska ekonomin är att: Den bättre fungerande lönebildningen gynnar således hushållen inte enbart genom lägre arbetslöshet utan även genom högre konsumtion och högre privat konsumtion. Men den socialdemokratiska regeringen gör ingenting för att uppnå denna bättre situation av högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och starkare tillväxt. Det kan inte betecknas som annat än högst oansvarigt och ett svek mot den svenska befolkningen. 4.9 Kostnaderna för arbetslösheten och sjukfrånvaron fortsätter att öka Kostnaderna för arbetslösheten väntas även tillhöra en av statsbudgetens största poster och ökar . fortsätter kostnaderna för sjukfrånvaron att öka. Därmed kommer olyckstalet, summan av kostnaderna för arbetslöshet, sjukfrånvaro och sjukersättning/förtidspensioner, att öka till 2005. Då ska man även ta i beaktande att Socialdemokraternas beräkningar är optimistiska inte minst när det gäller kostnaderna för sjukfrånvaron. Diagram 4.9Olyckstalet ökar . Statsbudgetens kostnader för arbetslöshet, sjukfrånvaro och förtidspensioner 19972004 Anm.: Utgifterna är korrigerade för ändrad redovisning i statsbudgeten så att de är jämförbara med perioden 19992004 där bl.a. statlig ålderspensionsavgift ingår. Den skenande sjukfrånvaron avspeglar sig också i att endast av befolkningen i åldern faktiskt befinner sig i arbete, medan i samma grupp är sjukfrånvarande. Som sysselsatt räknas i den officiella statistiken både den som faktiskt arbetar och den som är tillfälligt frånvarande från arbetet. Regeringens utredare har i sitt utredningsmaterial visat att den faktiska andelen människor () i arbete endast ökade med . Då räknade han ändå med de människor som deltar i vissa arbetsmarknadsåtgärder, men som ändå räknas som sysselsatta i den officiella statistiken. I diagrammet nedan har detta korrigerats, så att det är andelen reguljärt sysselsatta som redovisas i enlighet med det sysselsättningsmål som regeringen har satt upp. Därtill redovisas andelen människor som faktiskt befinner sig i arbete. Dessutom har materialet uppdaterats med förhållandena . Som framgår av diagrammet ökade den faktiska sysselsättningen endast med av befolkningen . På grund av den skenande sjukfrånvaron minskade t.o.m. andelen människor i arbete till 2001. Sysselsättningen, som den traditionellt mäts, väntas minska enligt regeringen. Det innebär att den faktiska sysselsättningen minskar än mer, eftersom sjukskrivningarna fortsätter att öka. Diagram 4.10 Sysselsättningsbubblan. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år4. Officiella tal och faktisk andel människor i arbete Källor: Regeringens utredning S 2000:07, SOU2002:5 samt SCB, Det är sammantaget fråga om extremt stora resurser som går förlorade, och det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Därtill kommer den allvarliga samhällsekonomiska effekt som uppstår när ca 800 000 personer i arbetskraften är sjukskrivna eller förtidspensionerade. Detta skapar en brist på arbetskraft massarbetslösheten till trots. Härigenom förvärras den svenska löneinflationen. Den ligger redan trendmässigt cirka en procentenhet över våra viktigaste konkurrentländers. Om till följd av löneinflationen tvingas höja räntan bidrar det till att kväva en eventuell konjunkturförbättring i sin linda. 4.10 Bristerna i välfärden består eller förvärras Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. Antalet vårdplatser har med Socialdemokraterna vid makten minskat med , eller 17 600 platser färre jämfört med (se avsnitt 3.1). behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Socialdemokraternas försök att lagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t.ex. aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är både cyniskt och kontraproduktivt men speglar väl den ideologiska vilsenhet som Socialdemokraterna har i bl.a. denna fråga. Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som Socialdemokraterna hävdar? Hur kunde sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, ständiga bil- och cykelstölder, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals icke avgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort larmrapporter om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. Men Socialdemokraterna säger sig vara stolta över vad de åstadkommit. pågår också en avfolkning av stora delar av landet, som hotar trygghet och livskvalitet för allt fler utanför storstadsregionerna. Vad kunde statsmakterna gjort åt det? Ett par exempel: har missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Den genomförda höjningen av dieselskatten hjälper föga och har sin udd riktad mot glesbygd och lantbruk. Socialdemokraternas familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Socialdemokraterna vill styra föräldrarna. Deras egna önskemål om barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov, har den drivit fram allt större barngrupper i förskolan. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Den familjepolitik föreslår främjar valfrihet för småbarnfamiljerna och skapar möjligheter till mer tid för barnen. har Socialdemokraterna satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt (se avsnitt 4.1.4). Problemet är att de inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Men det som krävs är en målmedveten tillväxtpolitik. De svenska låginkomsttagarna, som tillhör de högst beskattade i världen, måste få sänkt skatt. Det skulle radikalt minska bidragsberoendet. När konjunkturen försämras riskerar det att främst drabba svaga grupper i samhället. Inte minst från denna utgångspunkt är det allvarligt att Socialdemokraterna inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 4.11 Efterlyses: En marknad för vita hushållstjänster Ett ytterligare exempel på fortsatt handlingsförlamning är att Socialdemokraterna ännu inte har kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, trots att det i statsfinansiellt hänseende kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Av debatten har tidigare framgått att det funnits två ministrar på det s.k. tillväxtdepartementet som anser att någon form av rimligare beskattning av hushållstjänster bör införas. Den ena av dem orkade dock inte stanna kvar i regeringen. Den andra har andra uppgifter. Det borde vara mycket svårt för en regering att tala om superdepartement och jobbtillväxt om inte ansvariga ministrar ens tillåts genomföra enkla och självklara jobbskapande reformer. 5 Den ekonomiska utvecklingen 5.1 Den globala konjunkturutvecklingen Enligt Internationella valutafondens (IMF) senaste prognos som presenterades har den globala ekonomin stärkts och breddats (World Economic Outlook). Industriproduktion och världshandeln har återhämtat sig kraftigt från de sjunkande talen efter . Den globala tillväxten var på helårsbasis under den senare halvan av 2003. Framför allt är det i och andra asiatiska utvecklingsländer som tillväxten nu tar fart samt i . Enligt IMF:s prognos kommer den globala ekonomin att växa och 2005. Detta är siffror som uppreviderats från tidigare prognoser . Världshandeln väntas öka ordentligt: 6,8 och 2005. Dessa siffror är än mer kraftigt uppreviderade. Världskonjunkturen är sammanfattningsvis återigen på frammarsch. Inflationen förutspås bli lägre än . Den amerikanska ekonomin är återigen på frammarsch. Tillväxten förväntas bli mellan och något lägre 2005. Denna tillväxtökning har varit väntad och även 2003 uppvisade en hygglig tillväxt på . Däremot har tillväxten fram tills nu varit s.k. jobless growth. Tillväxten har främst bestått av produktivitetsökning och inte ökad sysselsättning. Men även denna negativa trend tycks nu ha brutits. Arbetslösheten i har sjunkit och är nu (). tillkom 308 000 nya arbetstillfällen. Den amerikanska tillväxten har delvis drivits av en expansiv finanspolitik som tagit sitt uttryck främst genom inkomstskattesänkningar. Det finns risk att den amerikanska tillväxten mattas av i takt med att den expansiva politiken gör det. Häri ligger också grunden till det kanske största hotet i amerikansk ekonomi statsskulden. Åren 20032004 har varit mörka i det avseendet med budgetunderskott på . Federal Reserve har behållit styrräntan på låga för att främja konsumtion och investeringar. Det är den lägsta nivån . finns emellertid ett visst inflationstryck som uppstår i takt med ökad konsumtion och minskad arbetslöshet. Räntan kan därför snart komma att höjas. Prognoser om inflation en bit 2004 och 2005 kan tvinga fram detta. Tillväxten antas bli betydligt svagare i än i . Den europeiska eftersläpningen hänger kvar och tillväxten förväntas bli i euroområdet . som väger tungt i prognosen drar alltjämt ner förhoppningarna och förväntas få en tillväxt på . Trots att tillväxten inte är särskilt imponerande 2004 anses det ändå vara för återhämtning och en vändpunkt mot goda år. Den svaga utvecklingen i och kommer att dämpa den offentliga konsumtionen. Detta förväntas emellertid vägas upp av en växande produktivitet och ökade investeringar. Den starka tillväxten i omvärlden förväntas också underlätta för ökad export för de stora . Inflationen i euroområdet förväntas sjunka till vilket är en lägre nivå än den på strax som varit under 20022003. Men det är framför allt tack vare en något mer stabiliserad arbetsmarknad med ökade reala inkomster för hushållen som ekonomin i euroområdet förstärks under 20042005. Någon märkbar minskning i arbetslösheten förväntas däremot inte. Den förväntas ligga kvar strax . ECB förväntas bibehålla räntan på fram till början av 2005 och först därefter höja den till uppåt till början av 2006. har ekonomi gått bättre än övriga EU.