ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Kr228 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det långsiktiga stödet till folkbildningen. Folkbildningen är en viktig kugge i det livslånga lärandet. finns ett statsbidrag till folkbildningen som syftar till att stödja vuxnas lärande, den skall också bidra till en hög utbildningsnivå och göra ett livslångt lärande möjligt för alla. hanteras statsbidraget av folkbildningsrådet och fördelas utifrån de mål organisationen sätter upp för verksamheten. Staten anger de övergripande syftena och regeringens formella styrverktyg är framför allt riktlinjer och innehåller återrapporteringskrav. Förutom statsbidrag erhåller folkbildningen också både kommun- och landstingsbidrag. Trenden i landet visar dock att dessa båda bidrag tenderar att minska. har 44 folkhögskolor eller regioner som huvudmän. Det sker en förändring i strukturen i och med att landsting och kommuner står inför en sammanslagning och därför kan det finnas risker att ansvaret för folkbildningen blir otydligt och kommer i kläm. Regeringen bör därför initiera en dialog mellan stat/ kommun/landsting med syfte att klargöra en ansvarsfördelning som garanterar ett fortsatt långsiktigt stöd till folkbildningen.
mot · GS02Kr229 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering av kulturpolitiken. 1990-talets stora kulturutredning, som ledde fram till ett riksdagsbeslut, bör nu utvärderas. I vissa delar var beslutet bara en framskrivning av riktlinjer. Filmen kom att ligga utanför och har fått ett senare inte helt lyckat avtal som bas. Utredningar gjorda på uppdrag av , t.ex. om orkestrarna, har inte hamnat inom ramen för gällande kulturpolitik och alternativa finansieringsformer har heller inte prövats. Alla utredningar och därpå följande beslut präglas av sin tid. Internationalisering var ett av ledorden vid senaste beslutstillfället. Just kulturen lämpar sig bra i internationella samarbeten och möten, men som för alla former av "knytkalas " gäller det att var och en har med sig sitt bästa. Det är en sak att underlätta för möten och att ha ett öppet sinne för det främmande, men det innebär inte att man skall nedvärdera sitt eget, lika litet som man skall betrakta det egna som "bättre" än andras. Den som är trygg i sitt eget är som regel den som också bäst kan tillgodogöra sig andras kulturyttringar. En grupp som har svikits på många punkter när det gäller att presentera hur man gör och tänker i är invandrarna och de unga skoleleverna. Den som saknar bakgrunden till traditioner och seder riskerar att drabbas av rotlöshet och blir ofta offer för de kommersialiserade och skapade företeelserna. Det har vi redan sett bevis på i vårt land hos de yngre. För dem som kommer till vårt land och kanske inte har annat än sin kultur och sina traditioner i bagaget, blir mötet med ett samhälle som förtränger de egna traditionerna och kulturyttringarna en stor besvikelse, och kan leda till just sådana motsättningar som egentligen kulturpolitiken skulle motverka. Kulturpolitiken bör utvärderas inklusive de områden som inte omfattades av 90-talets stora utredning för att vi skall stå bättre rustade i internationella kulturmöten, vilket framgår av denna motion.
mot · GS02Kr230 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. Människan är en helhet med kroppsliga, själsliga och andliga behov. För att må bra behöver hon känna att dessa behov är tillgodosedda. I sjukvården är det allt fler som upptäcker hur viktigt det är att inte bara se till kroppen utan också de övriga behoven. Därför är sjukhuskyrkan viktig. Till grund för sjukhuskyrkans arbete, sådant det ser ut , ligger beslut i riksdag som fattades i början av 1980- talet. Det övergripande begreppet är andlig vård inom hälso- och sjukvården. Sjukhuskyrkans arbete bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna samfunden i vårt land. De som arbetar i sjukhuskyrkan genomgår ofta en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas av respektive församling. Det finns dock även ett särskilt statsbidrag som betalas till samfunden, förutom . Det behövs en översyn av detta statsbidrag till andlig vård inom sjukvården. räcker nämligen inte det årliga bidraget. Sjukhuskyrkan är uppskattad av alla som kommer i kontakt med den. Det gäller inte enbart patienter utan även anhöriga och personal. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusens personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I av stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle. För att trygga och utveckla sjukhuskyrkans verksamhet bör därför statsbidragsreglerna ses över. Det är angeläget att sjukhuskyrkan kan finnas och vidareutveckla sin verksamhet.
mot · GS02Kr232 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av stödet till sjukhuskyrkan. När beslutet togs i riksdag 1980 att man skulle stödja sjukhuskyrkan ekonomiskt gjorde man detta för att man ansåg att sjukhuskyrkan hade en mycket viktig funktion att fylla. Den andliga vården vid sjukhusen runt om i landet har ett stort mänskligt värde. Den ursprungliga tanken var att statsbidraget skulle täcka hälften av kostnaderna för verksamheten vid sjukhuskyrkan. Men detta beslut har inte levt upp till . Därför behövs det en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Den bör tilldelas det statsbidrag som den från början utlovades för att kunna fortsätta att bedriva sin viktiga verksamhet. Statsbidraget täcker mindre än en tredjedel av kostnaderna. Resterande kostnader står de lokala församlingarna för. På många håll i landet har man svårigheter med ekonomin och risken finns att sjukhuskyrkan kan komma att tvingas till kraftig minskning av sin verksamhet, vilket skulle vara djupt olyckligt. Sjukhuskyrkan har en mycket viktig funktion att fylla för patienter men också för anhöriga och inte minst personalen på sjukhuset. Alltmer har sjukhuskyrkan kommit att fungera som ett starkt stöd för sjukhusets personal, där den bland annat arbetar med fortbildning, krishantering och samtalsstöd. I med ett högt uppskruvat tempo i vårt samhälle och där många människor upplever stress och oro behövs alla goda krafter i vårt samhälle, inte minst inom vården. Arbetet i sjukhuskyrkan bedrivs ekumeniskt och omfattar de kristna kyrkorna och samfunden i vårt land. Även präster och själavårdare från romerskkatolska kyrkan och de ortodoxa och österländska kyrkorna finns med i sjukhuskyrkan. På de sjukhus där det finns en frikyrklig sjukhuspastor arbetar han eller hon i ekumeniska arbetslag sida vid sida med präster, diakoner, assistenter och musiker från . All personal genomgår en omfattande fortbildning efter sin grundutbildning till präst, pastor eller diakon. Denna utbildning håller en mycket hög kvalitet och är skräddarsydd just för sjukhuskyrkan. Alla tjänster som sjukhuspastorer är lokala. Det är en församling eller ett ekumeniskt råd som fungerar som arbetsgivare. Merparten av lönerna och andra kostnader betalas genom bidrag ifrån olika församlingar i närområdet.
mot · GS02Kr235 · 2004-09-28 00:00:00 — Digitaliserat ljud och bild samt arkivering tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förläggning av produktion av digitaliserat ljud och bild samt arkivering av produkterna i inland. Den så kallade migreringsutredningen har föreslagit kraftfulla åtgärder för att bevara historiska arv av ljud och bilder (utredningen om och Bildarkiv, SOU 2004:53). Utredningen föreslår bland annat att ett tioårigt digitaliseringsprojekt, så kallad migrering, ska genomföras för att göra detta kulturarv tillgängligt för framtiden och för forskarvärlden. Det är synnerligen angeläget att vårt kulturarv görs tillgängligt i digitaliserad form, särskilt för de nya regionala högskolorna och universiteten, så att samhällslivet i alla delar av landet får tillräcklig uppmärksamhet. En nationell digitaliseringsplan bör tas fram. När utredningens förslag ska genomföras startar ett omfattande produktionsarbete med digitalisering av vårt kulturarv i form av ljud och bild. Med hänsyn till de goda resultat i produktivitet och lönsamhet som kan redovisas i norrländska tjänsteföretag som arbetar med digital teknik kan denna produktion med fördel lokaliseras till inland, där varje arbetstillfälle är av stort värde. Det finns också mycket goda förutsättningar att förlägga arkivering till inland - de goda resultaten vid den norska arkivinstitutionen i Mo i är en god förebild. Det är önskvärt att vi i tar till vara detta unika tillfälle att genomföra en målmedveten satsning på förnyelse av arbetsmarknaden i inland.
mot · GS02Kr236 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad läsförståelse. Ett viktigt inslag i en levande demokrati är människors möjlighet att tillgodogöra sig det skrivna ordet. De fördjupade kunskaper som lyfts fram via det skrivna ordet är av största vikt för att människor ska kunna ta del av helheten i olika frågor. Genom undersökningar som gjorts kan konstateras att stora grupper har svårigheter att tillgodogöra sig de basfakta som lyfts fram bland annat på grund av svårigheter med läsförståelse. I en utredning som tagits fram genom LO och den svenska fackföreningsrörelsen kan konstateras att frågan om läsförståelse återigen är på väg att bli en klassfråga. har genom aktivt folkrörelsearbete men framför allt genom studieförbunden höjt medvetandenivån vad gäller läsförståelsen som en viktig del i en levande demokrati. Att återigen tenderar att få ett demokratiskt underskott genom ökade svårigheter att ta emot det skrivna budskapet är en problematik som måste tas på största allvar. Regeringen bör därför aktivt verka för att såväl institutioner som ges förutsättningar att ta sig an frågan om ökad läsförståelse.
mot · GS02Kr237 · 2004-09-22 00:00:00 — Nationellt uppdrag till Säters film- och biografmuseum tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag till Säters film- och biografmuseum. invigdes Säters film- och biografmuseum. Museet har utvecklats på ett positivt sätt. Privatpersoner, organisationer, filmbranchen och har donerat stora samlingar. Den museiverksamhet som bedrivs i är, i högsta grad, en nationell angelägenhet. Museet inrymmer, förutom samlingarna, en biografsalong där ett 50-tal personer kan se film och prova biografstolar från olika epoker. Museet är öppet för allmänheten , och övriga delar av året tas grupper emot. Museet är unikt, en stor nationell tillgång. 1995 tilldelades de en för kreativa insatser. Kommunen och i har anslagit ekonomiska medel. Jag anser att museet ska tilldelas ett nationellt uppdrag, vilket möjliggör en samordning av museiaktiviteterna på området i vårt land, samt utveckla internationella kontakter med utländska filmmuseer och arkiv. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Kr240 · 2004-09-28 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av sändningstillståndet för vad gäller utläggning av produktion i enlighet med vad som anförs i motionen. I sändningstillståndet för 16 § står det: De program som produceras utanför bör både spegla respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverksamheten. Omfattningen av utomståendes medverkan och frilansmedverkan av olika slag i programproduktionen skall fortsatt hållas på en hög och jämn nivå. SVT skall inte prioritera ytterligare utläggningar av produktioner. Omfattningen av utläggningar skall uppgå till högst nivå. (egen kursivering) De två sista meningarna innebär i praktiken att har en takregel för hur mycket produktion som får läggas ut på samproduktioner. Sändningstillståndet låser därmed en stor del av svensk film till egen produktionsapparat. Genom olika lokala och regionala initiativ har svensk film fått ett uppsving. Aktörer som Filmpool Nord, , Film i och andra har producerat film i olika delar av landet. Spelfilmerna har ofta fått en stor en stor publik och har utvecklat den svenska filmbranschen. Exempel på sådana produktioner är "Så som i himmelen", "Jägarna", "Grabben i graven bredvid", "Fucking " m.fl. Tyvärr innebär takregeln att dokumentärfilm och liknande produktion som är välmotiverad ur kvalitativ synpunkt inte kan produceras på grund av den låsta finansieringen. Kreativiteten riskerar att bli låst kring egna produktionsresurser snarare än det konstnärliga skapandet. Det innebär även att många lovande filmare inte får den möjlighet till erfarenhet som är nödvändig för att kunna utvecklas. Det är angeläget att denna takregel upphör.
mot · GS02Kr241 · 2004-09-24 00:00:00 — Fler andakter i radio och TV tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbudet av andakter i radio och TV ökar. Låt dem som inte orkar gå till kyrkan få sin andakt i radio eller TV i stället Alltfler gamla eller rörelsehindrade personer orkar inte eller kan inte ta sig till kyrkan för att där delta i gudstjänstlivet. Detta blir för väldigt många en stor saknad. Men en ersättning för dem som inte klarar av att ta sig till kyrkan är att hemma på radio eller i TV ta del av de gudstjänster som sänds därifrån. Besvikelsen är därför hos dessa personer ofta ganska stor. När de bänkar sig framför TV eller radion för att ta del av som de tror en gudstjänst händer det alltför ofta att det inte på någon kanal finns en gudstjänst. Även många barnfamiljer med mindre barn uppskattar gudstjänsterna i TV eftersom det inte alltid är så enkelt att ta med småbarn till alla gudstjänster.
mot · GS02Kr242 · 2004-09-28 00:00:00 — Kultur- och utvecklingscentrum i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur- och utvecklingscentrum i , kommun. var kungen av () Chulalongkorn på besök i på inbjudan av kung . Huvudsyftet med resan var att besöka den stora konst- och industriutställningen i , men den långväga gästen hann också med en resa längs , uppför och nedför för att studera skogsbruk och skogsindustri. Under resan passerade kung byn i nuvarande kommun. Besöket levde kvar i bybornas minne och uppkallades en väg efter den siamesiske kungen. , efter kungens besök, fick en thailändsk dansgrupp höra talas om att det fanns en väg uppkallad efter deras mest vördade kung. Dansgruppen blev eld och lågor över upptäckten och väckte idén om att en paviljong borde uppföras i Utanede till Chulalongkorns minne. Det fantastiska är att idén omsattes i verkligheten, tack vare resurser från . står en gyllene paviljong i den lilla jämtländska byn. Sedan öppnandet av den thailändska paviljongen beräknas ungefär 500 000 besökare ha kommit för att se den exotiska byggnaden. Regionen har fått en ny, fantastisk turistattraktion med stor utvecklingspotential. Från den thailändska statens sida är intresset för Utanede och paviljongen till kung minne mycket stort. Utifrån ett förslag från kulturministeriet i har man beslutat inrätta ett thailändskt kultur- och informationscentrum för norra i det närbelägna . kommun har för ändamålet köpt in en anläggning som tidigare fungerat som skogsinstitut och filial till . Här ska bland annat ett bibliotek och ett arkiv för officiell thailändsk dokumentation inrättas. Planer finns även på utbildning av olika slag för att stärka förbindelserna mellan och . En mängd planer finns för att utveckla samarbetet mellan och . Glesbygdskommunen har tecknat ett så kallat systerskapsavtal med mångmiljonstaden . En svensk-thailändsk handelskammare (STCC) arbetar för att utveckla affärsförbindelserna mellan och . Bara för att peka på ett par exempel på vad som är på gång. Den thailändska paviljongen i Utanede och allt annat som kung korta besök i en jämtländsk by har fört med sig är en fantastisk historia. Men den kan leda till mycket mer om det stora intresset tas till vara. Det handlar inte minst om att utveckla turismen och affärsförbindelserna mellan och . I detta arbete är det viktigt att inte och får dra hela lasset. Även den svenska staten bör på olika sätt stödja arbetet på att utveckla det unika samarbetet, inte minst det som byggs upp kring det kommande kultur- och utvecklingscentrum i .
mot · GS02Kr243 · 2004-09-28 00:00:00 — Offentlig upphandling och lagen om kulturminnen begär att regeringen omprövar undantaget från lagen om offentlig upphandling i lagen (1988:950) om kulturminnen, m.m. så att svensk lagstiftning ej längre kommer i konflikt med EG-rättens upphandlingsdirektiv. Kostnaderna för de arkeologiska undersökningarna i har sedan lagändringen trädde i kraft ökat markant. Detta trots att i samband med undantaget från lagen om offentlig upphandling, , i kulturminneslagen, KML, drog upp ramarna för att med stöd av föreskrifter utforma ett regelverk som medgav ett upphandlingsliknande förfarande. revisorers omfattande genomgång av uppdragsarkeologin visar att detta förfarande varit uddlöst och att endast ett fåtal uppdrag har handlats upp i konkurrens. I stället har kartelliknande samverkan i främst stora projekt blivit vanligare och uppmuntrats av flera länsstyrelser. Det finns inget som visar att denna kostnadsökning gett motsvarande tillbaka i form av bättre och effektivare undersökningar eller en uppdragsarkeologi som ökar allmänhetens möjlighet att följa den arkeologiska verksamhetens alla led, från fältarbete till rapport och utställning. För att effektivisera och öka kontrollen av svensk uppdragsarkeologi krävs enhetliga regler och tidsenliga upphandlingssystem som ger bästa möjliga vetenskapliga utbyte av verksamheten. Inom ramen för KML kan , trots gällande undantag från , flera typer av undersökningar och utredningar upphandlas enligt . Undantaget gäller enbart för utredningar, förundersökningar och särskilda undersökningar som beslutas enligt KLM. Däremot kan frivilliga utredningar, motsvarande 11 § KML, upphandlas enligt . Detsamma gäller antikvarisk kontroll och kyrkliga ärenden som inte är undantagna i KML. När fornlämningar som inte var kända, exempelvis när de framkommer under pågående anläggningsarbeten eller i samband med arkeologiska undersökningar och omfattas av 14 § KML, skall dessa upphandlas av (staten) enligt . I samband med remissförfarande för revisorers rapport på uppdrag har flera myndigheter och verk, bl.a. , pekat på att undantaget av från KML strider mot EG-rätten. Därigenom finns en uppenbar risk att tillämpningen av KML sker i strid med EG-rättens upphandlingsdirektiv.
mot · GS02Kr244 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till . tillvaratar och synliggör nordisk akvarellkonst. Akvarelltekniken är den mest sprida och mest lättillgängliga av alla målartekniker. Den har utvecklats genom nya materialkombinationer och papperskvaliteter, och ett intressant och gränsöverskridande arbete pågår i hela som innebär nya uttrycksmöjligheter. är det första i sitt slag i . Här samlas nordisk akvarellkonst, konsten dokumenteras, ställs ut och levandegörs. Verk från andra nordiska museer lånas in så att en samlad bild av nordisk akvarellkonst kan visas. Museet är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum för vattenfärgstekniker. bidrar också till att stärka kulturintresset; årets utställning av akvareller har i det lilla samhället besökts av mer än 150 000 besökare, lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övriga och kompletterar den konstnärliga utbildningen i . Museet arbetar med ett projekt för att utvecklas till en nordisk mötesplats i syfte att stärka den nordiska akvarellkonsten och forskningen kring denna. Projektet skall också bidra till nätverksbyggande och marknadsföring av den nordiska akvarellkonsten. Då en sådan verksamhet skulle vara värdefull för utvecklingen av det nordiska kulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område bör regeringen vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beakta behovet av stöd till .
mot · GS02Kr246 · 2004-09-21 00:00:00 — Fördelning och uppföljning av statsbidrag till folkbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av statsbidraget till folkbildningen. Statsbidragen till folkbildningen fördelas av den ideella organisationen . Det är viktigt att folkbildningen är fri och frivillig och oberoende i förhållande till staten. Därför är det folkbildningens eget uppdrag och ansvar att upprätta mål för sin verksamhet. Staten har däremot angett syftet med att ge statsbidrag till folkbildningen och vilka intentioner staten har med att stödja folkbildningen. Enligt Utredningen för statens utvärdering av folkbildningen, SUFO 2, uppfyller väl statens förväntningar vad gäller utvärdering. Rådets dubbla uppdrag, dels att fördela bidrag, dels att vara folkbildningens intresseorganisation har inte enligt utredningen påverkat rådets myndighetsutövning negativt. Utredningen anser även att den verksamhet som folkhögskolor och studieförbund bedriver med stöd av statsbidrag uppfyller de intentioner som staten har med bidraget. Men de krav som finns pååterrapportering är inte på ett tydligt sätt kopplade till syftet med statsbidraget. Kraven är av kvantitativ karaktär och tenderar mer att fokusera på omfattning än på kvalitet och uppfyllelse av de intentioner staten har med folkbildningen. Information om det senare erhålls genom statliga utvärderingar som redovisas i särskilda propositioner till . Det kan vara svårt att mäta vad kvalitet är inom folkbildningen, men en översyn tillsammans med bör göras så att återrapporteringen även omfattar kvalitetsindikatorer. Även om det är viktigt att folkbildningen är fri och oberoende såär det också viktigt att det finns en möjlighet till offentlighet och insyn på vilket sätt statens medel hanteras. Därför bör det övervägas om de ideella organisationer som utför förvaltningsuppgifter också skall omfattas av tillämpliga delar av förvaltningslagen.
mot · GS02Kr247 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest bebyggda delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. De är beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men har i likhet med andra verksamheter fått känna av deras dåliga ekonomi. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag, borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Vi vill att stödet till lokala museer beaktas vid fördelningen av kulturpengar samt att övriga aktörers olika kreativitet tillvaratas.