mot · GS02N410 · 2004-10-04 00:00:00 — Företagen har länge betraktat de avsevärt lägre priserna som en komparativ fördel. Med framväxten av Europamarknaden kommer situationen att förändras. Därför är det viktigt att hjälpa både företag och hushåll att förstå vilka förändringar som är på gång, och att på alla sätt stimulera åtgärder för bättre elhushållning. Utmaningen består i att framsynt planera för den prisutjämning som kommer att ske. Ytterligare ett område som är viktigt att uppmärksamma är elåtgången för hushållsmaskiner och elektronisk apparatur. Potentialen för effektiviseringar när det gäller sådan utrustning - genom införandet av normer och standarder och krav på maximalt en watt för så kallad stand by mode - har beräknats till CO2 för EU-området. Som jämförelse kan nämnas att totala utsläpp av CO2 påårsbasis uppgår till . 10.1Miljöavgift på importerad kolkraft Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter, vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. Till skillnad från vad många tror är en nettoimportör av energi. Enligt siffror från () ökade importen av el betydligt , jämfört med , 24 300 GWh. Eftersom exporten minskade till 11 500 GWh uppgick nettoimporten till 12 800 GWh . Nordel, samarbetsorganet för systemoperatörer, har i en rapport redovisat att förutsättningarna för att klarar ett lindrigt torrår är små. Det förutsätter bland annat att konsumtionen momentant kan dras ner med , att reservkraft kan aktiveras och att överföringsmöjligheterna finns. Dessutom förutsätts att , som är det enda landet med överskottskapacitet, överskrider alla CO2-kvoter. Eftersom elanvändningen ökar blir elförsörjningen helt beroende av import från främst , , och . Denna el kommer till största delen från kolkraft eller kärnkraft. I byggs kärnkraften ut. Den kortsiktighet som präglar den svenska energipolitiken har lett till att investeringar i nya anläggningar har uteblivit. i motionen har de senaste 20 årens olika elstopp behandlats. anser att det finns en koppling även mellan strömavbrotten och det underskott av elproduktion som har. Vi föreslår att utreder de underliggande orsakerna till strömavbrotten för att se om de kan härledas till svag produktionskapacitet i och till undermålig överföringskapacitet till och från . Utredningen bör resultera i förslag för att stärka produktionen och minska strömavbrotten. Stängningen av den första reaktorn i ökade risken för effektbrist i . Redan tidigare hade en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats. är särskilt sårbart på grund av att överföringskapaciteten av el från norra till är otillräcklig och behöver byggas ut, liksom överföringskapaciteten mellan och . Överföringskapaciteten från norra till ligger på 6 700-7 000 MW. Överföringskapaciteten mellan mellersta och är begränsad till 3 500-3 900 MW. anser att det är bra att regeringen föreslår en utbyggnad av överföringskapaciteten till genom en ny likströmskabel till en investeringskostnad om 1,6 miljarder. Den nya ledningen gör det möjligt att importera framförallt finsk kärnkraftsel från det planerade kärnkraftverket i Olkiluoto. förutsätter att också bygger kraftledningar som gör det möjligt för svensk elexport. Ju större det tillgängliga energisystemet blir, desto större är sannolikheten att energitillförseln i hela området är säker. Ökade överföringskapaciteter gör också att områden som har högt elpris får ökat utbud och därmed konkurrens som kan pressa elpriserna. Med hjälp av likströmsledningar kan kraftöverföringen på långa sträckor väsentligen ökas. Tekniken används redan på där tjugo procent av all el produceras av vindkraftverk på norra och södra udden. Eftersom befolkningen är koncentrerad mitt påön måste elen transporteras dit utan stora förluster, och utan luftburna högspänningsledningar. Lösningen är nergrävda likspänningskablar. De kan transportera sex gånger så mycket elkraft som motsvarande traditionella högspänningskabel för växelström. ser positivt på den utvecklingen. Om tvåår kommer det sannolikt att finnas likströmskablar som kan transportera sexton gånger mer effekt än dagens högspänningskablar. Då kan en enda likströmsledning försörja en stad som med el. 10.3Utveckling mot större företag Kraftföretagen struktureras mot allt större och mer integrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. I domineras elproduktionen av tre aktörer: , och Fortum/Hemel. De svarar tillsammans för av den totala kraftproduktionen. är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . Statliga koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Kapitalbehovet är stort, och anser att istället för eventuellt ägartillskott bör privatisering övervägas. Delar av kan med fördel privatiseras. Svenska staten, som till höga kostnader stänger ned kraftproduktion i , är en stor ägare i stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kan bli en stor leverantör av dessa oönskade energikällor till . anser att det är viktigt att små producenter stimuleras så de kan leva kvar på marknaden. Småskaligheten har en kompletterande funktion och stärker energiförsörjningen. Beträffande regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 21 för förslår förändringar enligt följande: 11.1Nytt anslag: FoU Solcells- och vätgasbaserade system Såsom nämnts tidigare i motionen är i en framskjuten position när det gäller forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiga när det gäller den framtida energiförsörjningen. anslår därför totalt ytterligare till de båda forskningsområdena. 11.2Nytt anslag: Stöd till bostadsägare som vill sluta att värma upp sin bostad med direktverkande el För att underlätta för villaägare att minska sin elförbrukning föreslås ett nytt anslag för bidrag till investeringar i ny värmekälla. Anslaget uppgår till 2004. Anslaget på finansierar Statens energimyndighets förvaltningskostnader. Myndigheten har fått ett kraftigt utökat anslag och några nya arbetsuppgifter. Vi ser positivt på möjligheten till utökad kontrollfunktion men finner den mindre framgångsrik då sanktionsmöjligheter fortsatt saknas. Vi föreslår en anslagsbesparing på . 11.435:2 Insatser för effektivare energianvändning Anslaget ingår i ett nytt femårigt program som ersättning för det energipolitiska program som beslutades och som löper ut och ger intrycket av att vara ett diversekonto. Dessvärre återkommer likartade åtgärder som har funnits i tidigare program och som inte visat sig vara framgångsrika. Anslaget på avser bl.a. bidrag till kommunala energirådgivare, fortbildning av desamma, stöd till regionala energikontor samt utveckling och spridning av verktyg och metoder. anser det vara angeläget att energirådgivning fortsatt bedrivs i kommunerna. Det behövs dock en översyn av de olika rådgivningsfunktioner som finns i kommunerna; till exempel lokala Agenda 21-samordnare, konsument- och budgetrådgivare. Regeringen aviserar en sådan hållning i propositionen 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig försörjning. Regeringen menar att det kan finnas samordningsvinster att hämta genom att slå samman olika funktioner till lokala centra för hållbar utveckling och att detta bör utredas. I en sådan utredning bör även de regionala energikontorens roll studeras. ser gärna att en sådan utredning kommer till stånd. En sänkning på av anslaget föreslås då det utökats kraftigt men utan att en nödvändig översyn av verksamhetens organisering gjorts. 11.535:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion Anslaget som nästan dubblats sedan föregående år avser att bidra till teknikupphandling för att utveckla ny energieffektiv teknik på marknaden. I anslaget ska även stöd för marknadsintroduktion för energieffektiv teknik ingå. ser positivt på den del som syftar till marknadsföring av solvärme. Vi anser det rimligt med en besparing på 2005. 11.635:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Anslaget är kraftigt höjt sedan föregående år. Att snabbt bygga upp en förhöjd produktion där koncessioner och miljöprövningar måste till, och detta efter att marknaden sackat p.g.a. elcertifikatssystemet, bedömer vi som omöjligt. anser att anslaget bör ha en mer jämn fördelning över tiden för att understryka vikten av stabilitet i energipolitiken. Anslaget bör därför minskas med för att sedan öka något 2006 och 2007. Med anledning av att föreslår ett nytt anslag för speciell forskning minskas regeringens allmänna forskningsanslag med . 11.835:6 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser Anslaget på har reducerats rejält sedan föregående år och kommer att avvecklas helt efter 2005. Anslaget avser insatser för att utveckla metoder för så kallat gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismen för ren utveckling. Handel med utsläppsrätter kommer kommande år att hanteras via detta konto. anser att tidigare kraftigt anslagssparande gör att anslaget helt bör sparas in.