ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T494 · 2004-10-01 00:00:00 — Samplanering mellan de statliga verken tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga verk och samarbetet med ansvariga på den lokala nivån. För att tillgodose morgondagens behov av resurser och för att skapa en högkvalitativ verksamhet inom samhällssektorn krävs att vi på ett bättre sätt skapar samordning av dagens befintliga resurser. I de statliga verksamheterna pågår en parallellplanering, exempelvis kan nämnas infrastrukturverken, och . Att bedriva planerings- och prognosarbete på så många håll är inte bara kostsamt, utan dessutom inte alltid effektivt utifrån det som verksamheten syftar till. Utöver planerings- och prognosarbetet ser vi även andra exempel på hur myndigheter bygger sina organisationer och använder sina anslag utan samverkan med övriga myndigheter. Likaså ser vi hur den statliga organisationen fattar beslut utan samordning med ansvariga på det lokala planet. Att samordna resurser och att mer fritt använda statliga medel för tillväxtskapande åtgärder är därför önskvärt. Därför bör regeringen göra en översyn av hur samplanering för infrastruktur och tillväxtfrågor sker mellan de statliga verken och samarbetet med ansvariga på den lokala nivån.
mot · GS02T495 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda resurshantering och samverkan med andra myndigheter. För att tillgodose behoven inom samhällssektorn, både för landet och för länen, såäven för , måste vi använda de befintliga resurserna på ett optimalt effektivt sätt, något som inte alltid görs . I ett allt mer ekonomiskt ansträngt läge riskerar landet och kommunerna att få svårt att själva bära kostnaden för olika verksamheter och därmed riskerar också kvaliteten att försämras. Därför måste samhällets insatser och åtgärder samordnas för att nå en högkvalitativ verksamhet för minst antal resurser. finns i statsorganisationen många kanaler och "stuprör" varur diverse "verksspecifika" åtgärder genomförs, dock utan större samordning med andra myndigheter. Även inom ramen för enskilda statliga verk och andra offentliga institutioner finns en påtaglig suboptimering av insatser. Även begreppet kundfokusering är ett begrepp som mycket sent kommit in i den offentliga sektorn och som dessutom är starkt begränsat. Tillsammans riskerar instanserna att skapa en utveckling som leder till sämre måluppfyllelse och att färre resultat uppnås, till en mycket hög kostnad. Ett tydligt exempel är verksamhetsplan utifrån ett län som t ex . Här finner vi att verksamhet är indelad i Drift och underhåll, Bärighet, Nationell plan miljö, Nationell plan investering, Nationell plan trafiksäkerhet, Nationell plan brounderhåll, Nationell plan beläggningsunderhåll, Regional plan investering, Regional plan trafiksäkerhet, Regional plan kollektivtrafik, Regional plan bidrag, Regional plan handikappanpassning, Sektorsplan m m, m m. För verksamhet i länet finns därmed ett 20-tal olika planer med medel uppbundna. Utöver detta finns ytterligare ett 30-tal handlingsplaner och program som enligt styrande direktiv skall hanteras och genomföras. Genom att mängden planer och styrande dokument ökar men medelstilldelningen minskar blir det allt färre insatser genomförda inom ramen för varje enskild plan och program. Detta är ett stort problem. Om vi dessutom lägger till det faktum att det inom ett län som sker förändringar och förskjutningar av behov inser man vidden av en stelbent resuranvändning. För att stärka denna utveckling bör därför regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att studera hur resurser används , utifrån kostnadseffektivitet och kundperspektiv, samt se över om och hur avsatta medel kan användas på ett friare sätt, i samverkan med andra myndigheter.
mot · GS02T496 · 2004-10-01 00:00:00 — Vägvisningspolicy för regional utveckling i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa en vägvisningspolicy som verkar för regional utveckling i glesbygd. En fråga som ständigt berör och upprör näringsidkare och allmänhet i landet, speciellt i glesbygden, är frågan om vägvisning. och kommunernas policy och reglementen ger ständigt upphov till nya frågor som handlar om hur vägvisningen stödjer, eller inte stödjer, den regionala utvecklingen i glesbygd. regler om vägvisning ger inte stöd till så kallad snittsling utan bara vägvisning när sådan kan anses vara av allmänt intresse från närmaste, allmänna väg. Problemet är bara att tätorternas behov ofta styr utvecklingen av glesbygden, det vill säga att vägvisning sker efter principen att det som inte bedöms som allmänt intresse i tätorter, inte heller förmodas vara av allmänt intresse i glesbygd. Därmed tar regler mycket sällan hänsyn till lokala behov och efterfrågan. Att och vissa kommuner håller en strikt linje när det gäller vägvisning i tätorter och storstadsregioner är viktigt från trafiksäkerhetssynpunkt och estetisk synpunkt. Från tillväxtsynpunkt är måhända inte heller vägvisningen i tätorter och storstadsregioner avgörande för företagens utveckling. I glesbygd däremot råder helt andra förutsättningar. Det är ofta långt mellan service och näringsidkare och för många mindre företag är tillfälliga besökare och turister helt avgörande för möjligheten att bedriva verksamhet. För dessa är en tydlig och generös vägvisning en förutsättning för tillväxt, men inte minst en överlevnadsfråga. och kommuner som väghållare i glesbygd bör därför, i samråd med boende och lokala näringsidkare, utarbeta en differentierad policy som är mer generös i sin karaktär i glesbygd och som genom vägvisning stödjer en regional utveckling. Därför föreslås att ges uppdraget att ta fram en differentierad vägvisningspolicy som verkar för regional utveckling i glesbygd.
mot · GS02T499 · 2004-10-01 00:00:00 — E 4/E 20 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vägsträckan till . byggdes ut i etapper och sträckan mellan trafikplatserna och Moraberg färdigställdes och tillhör därmed en av landets första motorvägar. har en del förändringar skett främst i form av belysning och viltstängsel. Trafikplatserna längs lederna är också ombyggda. Denna del av är således byggd då trafikintensiteten såg annorlunda ut vad gäller både trafikmängd och farthållning. En omodern sträckning med många kurvor tätt intill bergväggen gör att vägen innehåller många avsnitt där sikten är dålig vilket också påverkar förarnas möjlighet att planera sin körning. Vägsträckan tillhör de mest trafikerade i landet och är viktig för att klara trafikförsörjningen till och från . Enligt senaste mätning så trafikeras sträckan Moraberg till av 56 120 fordon i genomsnitt. Den kraftiga trafikmängden innebär naturligtvis att det bildas långa köer, vilket, för en bil i hög hastighet kan komma som en överraskning bakom krönet. Detta gäller inte minst vid rusningstrafik och den stora helgtrafiken som ska söderut och norrut . Till följd av trafikmängden och dålig sikt är det en olycksdrabbad sträcka. När det händer en olycka blir trafikflödet ofta lamslaget. Sträckan saknar till exempel "nödutgångar" dvs. möjlighet att leda om trafiken. Situationen påverkas även av att motorvägen blir tvåfilig istället för trefilig i vid färd söderut. De stora Europavägarna skiljs respektive möts också i detta trafikintensiva område. Dessutom är motorvägsbron i öppningsbar och stannar upp trafiken vissa tider till förmån för sjöfarten. Enligt vår mening finns behov av en översyn av trafiksäkerhetsförhöjande åtgärder av /E 20 vägsträckan till .
mot · GS02T500 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att Södertörnsleden, som utpekat projekt, byggs och att byggstart sker möjligt. Södertörnskommunerna planerar inom ramen för "Vägskäl för bostadsbristen" för byggstart av mer än 10.000 nya bostäder och i storleksordningen 12.000 nya bostäder . Södertörnskommunerna tar därmed ett stort ansvar för bostadsförsörjningen i regionen. Bostadsbyggandet är direkt eller indirekt beroende av att föreslagna infrastruktursatsningar kan genomföras enligt det förslag till länsplan som remitterades . För att bygga bostäder på är infrastruktursatsningar med Södertörnsleden i spetsen en förutsättning. De planer som finns har förutsatt att leden får en byggstart med en byggtid . Enligt regeringsbeslut av angående fastställande av definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regional transportinfrastruktur , framgår att den ekonomiska ramen för länsplanen i har höjts. Enligt regeringsbeslutet anges att höjningen skall stödja projekt som bidrar till att öka bostadsbyggandet i . Södertörnsleden uppfyller helt detta villkor. Vi är naturligtvis nöjda med att regeringen uppfyller sitt löfte vad gäller ett av vårt läns tre utpekade projekt, väg 73. Vad vi däremot har svårt att förståär att inte samma möjlighet ges de tvåövriga, Norrorts- och Södertörnsleden. Det vore på sin plats att man i länsplanen tilläts disponera medlen på ett sådant sätt att mesta möjliga kunde göras för att snabbt, helst , komma igång och bygga Södertörnsleden. Vi föreslår därför att man vid första bästa tillfälle möjliggör att byggnationen av det av regeringen utpekade projektet kan sätta i gång. Vi vill framhålla Södertörnsledens betydelse för att underlätta arbetspendling och att skapa bättre förutsättningar för bostadsförsörjningen i regionen. Södertörnsleden är dessutom av stor vikt för en positiv utveckling av regiondelen med de regionala kärnorna, , och Kungens och därmed för tillväxtkraften i hela regionen.
mot · GS02T501 · 2004-10-04 00:00:00 — Förbud mot mobiltelefonering vid bilkörning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot mobiltelefonanvändning vid bilkörning. Det finns många initiativ som tas för trafiksäkerhet i vårt land. Nollvisionen gäller som mål. Säkrare vägar, planskilda korsningar, trafiksignaler och bättre fordon är några exempel på områden som förbättrar säkerheten i trafiken. Samtal i mobiltelefoner i offentliga rum tillhör numera vardagen. Det gäller också mobiltelefoner som används tillsammans med bilkörning. Vi vet att många olyckor orsakats av att föraren var ouppmärksam på grund av mobilsamtal. En möjlighet att underlätta och förbättra trafiksäkerheten är att enbart tillåta samtal när man använder hörsnäcka. Det vanligaste är att man har en hand upptagen med mobiltelefonen vilket innebär stora risker: Medvetandet upptaget av samtalet och en hand ledig för ratten. Detta borde inte vara tillåtet!
mot · GS02T502 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjötrafikens företräde före väg- och järnvägstrafiken samt ansvaret för broar över farleder som klassats som riksintresse för sjöfarten. Förutsättningarna för olika trafikslag är mycket varierande, beroende på lagstiftning och praxis. Ett exempel är konflikten mellan å ena sidan sjötrafiken och å andra sidan väg- och järnvägstrafiken. I klassas som riksintresse för sjöfarten, vilket innebär att båttrafiken i princip alltid har företräde före väg- och järnvägstrafiken, detta trots att broarna över tillhör de mest trafikerade i landet och är de absolut viktigaste för att klara trafikförsörjningen till och från . i måste öppnas ca 4 000gånger . Över bron passerar ca 40 000 fordon och därtill åtskilliga gångtrafikanter och cyklister som är beroende av bron för att kunna färdas mellan de östra och västra delarna inom stad. och i har ännu större trafikmängder, men behöver dock inte öppnas lika ofta. Detsamma gäller för över . Öppningarna av broarna över orsakar ofta långa köer på /E 20 och inom tätort, med stora problem både för resande till och från och för dem som bor i . Att sjötrafiken anses ha företräde före väg- och järnvägstrafiken är enligt min mening långt ifrån självklart, när det gäller . Tvärtom talar mycket för att sjötrafiken, som i praktiken enbart handlar om godstransporter och fritidsbåtar, också bör anpassa sig efter väg- och järnvägstrafiken. Godstransporterna genom borde i större utsträckning kunna förläggas till kvällar och nätter för att på så sätt minska problemen för väg- och järnvägstrafiken. bör även ansvaret för broar över farleder som klassats som riksintresse för sjöfarten tydliggöras och förändras. är ansvaret delat mellan , , och berörda kommuner. I fallet med innebär det att ansvarar för öppning av broarna och drift och underhåll av , att ansvarar för drift och underhåll för och , att ansvarar för drift och underhåll av samt att kommun ansvarar för drift och underhåll av . Denna ordning har historiska skäl men är knappast vare sig effektiv eller praktisk. Det rimliga vore att ges det totala ansvaret för broarna över .
mot · GS02T509 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att är en statlig angelägenhet. som statlig angelägenhet är ifrågasatt. Flygplatsen invigdes och är en av modernaste mindre flygplatser. Byggkostnaderna uppgick till och värmländska skattebetalare stod för 120 av dessa miljoner genom och . AMS/stod för 120 miljoner och för de resterande . Som vi alla vet är en fungerande infrastruktur en förutsättning för företagande på en alltmer internationell marknad. En huvuddel av de värmländska storföretagen har sitt huvudkontor utanför länet och/eller landet. finns förbindelser och . Dessa förbindelser är oerhört viktiga för vårt näringsliv och det är för hela vår region oerhört angeläget att förblir en statlig angelägenhet.
mot · GS02T511 · 2004-10-01 00:00:00 — Hushåll utan tillgång till kollektivtrafik tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av konsekvenserna i glesbygd av ökade bilkostnader och avsaknad av kollektivtrafik. Många hushåll i glesbygden har ingen eller dålig tillgång till kollektivtrafik för att ta sig till och från jobbet eller för att sköta inköp, fritidsverksamheter och umgänge. Dessa hushåll är mer beroende av bilen än jämförbara storstadshushåll. Skillnaden i bilberoende är ofta större än vad som framgår av statistiken. Även i storstäderna körs det mycket bil, men där har många hushåll ett alternativ i form av kollektivtrafik, medan glesbygdshushåll ofta helt saknar kollektivtrafik. har oljepriserna på världsmarknaden stigit, vilket resulterat i höjda bränslepriser i . Dessutom har försäkringsbolagen höjt sina bilpremier kraftigt. har även skatten på bränsle stigit. Beräkningar visar att redan dagens nivå på bensin- och dieselskatt slår hårt mot glesbygdshushållen. visar att hushåll i Norrlandskommuner har betydligt högre kostnader för bensin- och dieselskatt än storstadshushåll. Utslaget per person kan det kosta i bränsleskatt att leva i glesbygden jämfört med i storstaden , enligt . Till det bör man lägga att inkomsterna är lägre utanför storstäderna. I budgetpropositionen bedömer regeringen att trafiksektorns koldioxidutsläpp skall minska. Detta bör ske med hänsyn till den regionala balansen mellan olika delar av . Alla människor kan inte bo var de vill, och även om många vill bo kvar på landsbygden, så finns det också många vars enda realistiska boende är glesbygden. I glesare delar av landet är heller inte kollektivtrafik ett alternativ vid resor, därav blir bilen en viktig del i glesbygdens trafikförsörjning. Om oljepriset höjs ytterligare riskerar därför många glesbygdshushåll att få svårigheter. Därför bör en översyn göras av konsekvenserna för glesbygden av de ökade bilkostnaderna.
mot · GS02T514 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utan ytterligare fördröjning bygga ut väg E 6 till fyrfältsväg i norra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är oacceptabelt med vägavgift enbart för norra . uttalade förre näringsministern vid ett flertal tillfällen att väg E 6 skulle vara fullt utbyggd till fyrfältsväg genom hela . Dessa uttalanden bidrog till framtidstron som finns i norra . Detta "löfte" infriades tyvärr inte. När det nu inte är möjligt med full utbyggnad så måste ett färdigställande till 2009 vara ett realistiskt krav för färdigställande av till fyrfältsväg genom hela . Detta förutsätter att regeringen utan fördröjning fattar nödvändiga igångsättningsbeslut. har med all tydlighet visat att ytterligare fördröjningar inte är acceptabla, främst dels med tanke på de framkomlighetsproblem med långa köer när vägen omväxlande är fyrfältsväg och omväxlande relativt smal tvåfältsväg. Tyvärr kan vi också konstatera att den smala vägen orsakat mötesolycka med dödlig utgång. Vi vill vidare hävda att det är oacceptabelt med vägavgift enbart för norra . Speciellt med tanke på att avgift redan planeras på den nya bron över . En avgiftsfinansiering som enbart skulle gälla delar av i norra skulle vara ett anmärkningsvärt statligt agerande och ingrepp som slår direkt negativt på den regionala utvecklingen.
mot · GS02T515 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , sträckan mellan och , byggs om till motorväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyltningen från till ändras. Utbyggnad av till motorväg , sträckan mellan och , har varit en av absolut farligaste vägar. I massmedia kallas den oftast för "dödens väg". har ett antal olyckor med dödlig utgång skett. Trafikanterna på sträckan utsätter sig för livsfara. Sträckan som är omkring är den enda delen av hela sträckan mellan och , via , som inte är motorväg. Vissa åtgärder har vidtagits för att höja trafiksäkerheten på sträckan . Vägsträckan mellan och har gjorts om till så kallad 2 + 1-väg, vilket innebär att vägen omväxlande får två körfält åt ena hållet och ett åt andra hållet. Dessutom har mittvajer satts upp för ett åstadkomma en mötesfri väg. På sträckan har också vissa åtgärder vidtagits med sänkt hastighet på vissa sträckor och hastighetskameraövervakning. Även om dessa åtgärder är välkomna är de långtifrån tillräckliga och målet måste vara att hela ska vara motorväg. En utbyggnad med öster om och en mot Kyllaredsmotet har påbörjats genom förskotterad finansiering av och kommuner och . Denna utbyggnad beräknas vara klar . Enligt regeringens budgetproposition finns medel avsatta att fortsätta utbyggnaden mot med en första etapp mot . Utbyggnaden får inte stanna där utan måste fortsätta tills hela sträckan är utbyggd till motorväg. Från näringslivet finns önskemål om att den trånga, backiga och krokiga ska byggas om till motorväg. Framkomligheten för gods och varor minskar och tillväxten i området hämmas av den undermåliga vägstandarden. Detta sker som trafikintensiteten ökar, inte minst med tung trafik. Utbyggnaden av mellan och har diskuterats men försenats på grund av överklagande och annat. måste utbyggnaden få fortsätta enligt planerna utan uppehåll. Det är av väsentlig vikt både av trafiksäkerhetsskäl och för att inte hämma tillväxten i området att byggs ut till motorväg utan fördröjning. Detta kan ske genom att alternativ finansieringslösning som till exempel PPP, public-private partnership, används. Eftersom så stor del av sträckan mellan och är motorväg väljer den största delen av trafikanterna mellan dessa orter vägen Göteborg-Jönköping-Stockholm i stället för att välja E 20 över och . En detalj som bör uppmärksammas är att både i och i anvisas man vägen via för att komma till respektive . Detta är givetvis helt galet när vägen via i princip är lika lång men innehåller avsevärt många fler mil motorväg och därmed totalt sett är mer trafiksäker, trots sträckan . Därför borde skyltningen vara "via alternativt via " från och vice versa i .
mot · GS02T517 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmakten förmås att avstå från marken där I 15:s skjutfält var beläget. är en viktig väg både från regional och nationell synpunkt. Den utgör en länk mellan sydöstra och västra och går genom ett mycket företagstätt område. Investeringar behöver göras för att förbättra vägen. En ny sträckning som förbinder med är planerad. Denna sträckning är tänkt att gå utanför stad. Genom att , och kommuner lånat pengar och regionen betalat räntorna har utbyggnaden av vägen kunnat påbörjas och sträckan är på gång och snart färdig. Därefter verkar utbyggnaden ta stopp. Planeringen är att vägen ska passera över före detta I 15:s skjutfält. Försvarsmakten anser att skjutfältet är av riksintresse och vill behålla marken. Ett motiv till vägens planerade sträckning är att avlasta från trafiken från till . Det vore olyckligt om utbyggnaden inte kunde fortsätta så att detta kan uppfyllas. För att inte försena utbyggnaden av vägen bör Försvarsmakten förmås att avstå från marken.
mot · GS02U245 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar för att underlätta integrationen mellan och . I många delar av västra är möjligheten till en effektiv arbetsmarknad över gränsen mot viktig. För har detta stor betydelse för såväl näringsliv som sysselsättning. har man både i och strävat efter att underlätta för medborgare att arbeta i det andra landet. Gränshinder i samband med detta kan vara av många slag. Det är bl.a. frågor inom skatte-, tull- och socialförsäkringsområdet som vållar problem. Vart och ett kan uppfattas som litet, men sammantaget kan det ändå innebära stora svårigheter i de svensk-norska relationerna. finns den s k Grensetjänsten i . Det är ett tidsbegränsat projekt som tillkommit med hjälp av EU-stöd. Målet för projektet är att undanröja gränshinder och öka integrationen mellan och . Man har i uppdrag att informera om socialförsäkringar, lediga jobb, etablering av företag, tull- och skattefrågor. På så sätt ska man underlätta för de människor som pendlar över den svensk-norska gränsen. Eftersom Grensetjänsten är ett tidsbegränsat projekt är det ovisst om verksamheten kan fortsätta utgång. Att avbryta verksamheten skulle allvarligt skada de försök som görs att undanröja gränshinder för att öka integrationen mellan och . Det skulle också innebära återgång till en situation där många människor slussas runt till olika myndigheter, vilket bl.a. skulle försvåra för enskilda arbetstagare. En sådan utveckling skulle också inverka negativt på försöken att skapa sysselsättning och en hållbar utveckling. För att även fortsättningsvis underlätta gränssamarbetet mellan och krävs att informationsinsatser likt de vid Grensetjänsten görs permanenta. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02U249 · 2004-10-01 00:00:00 — Utformningen av anslaget för multilateralt bistånd begär att regeringen i nästa års budgetproposition när det gäller multilateralt bistånd inom utgiftsområde 7 tydligt redovisar hur detta bistånd skall fördelas inom olika områden/insatser. arbetar för att man inom EU skall ha en ökad insyn och större öppenhet när det gäller olika beslutsprocesser, och den har vanligen detta som en profilfråga. I delar av regeringens förslag till statsbudget, gällande multilateralt bistånd inom utgiftsområde 7, gäller inte denna princip om tydlighet och öppenhet och därmed har insyn i grunderna för multilateralt bistånd beskurits. Det multilaterala biståndet blir då ett allmänt anslag som regeringen fritt förfogar över. Detta innebär att ledamöter inom detta område inte förväntas ha några synpunkter på hur det multilaterala anslaget skall fördelas. Detta gagnar inte heller de medborgare som har intresse inom detta område. Dessa brister är beklagliga och vi begär därmed att regeringen i nästa års budgetproposition redovisar anslagen gällande multilateralt bistånd på ett lika tydligt sätt som görs för övriga delar ingående i utgiftsområde 7.