mot · GR02U19 · 2004-03-25 00:00:00 — Det faktum att vissa tjänster har en övergripande betydelse för välfärden ställer inte mindre krav på konkurrens utan ökar snarare trycket på att erbjuda bästa möjliga tjänster till medborgarna. Inom sjukvårdens och utbildningens område kommer detta inte bara att skapa konkurrens och utveckling utan även ökad mångfald och valfrihet med sikte på den enskilde medborgarens behov. Den dynamiska utvecklingen inom olika regioner oberoende av nationella gränser underlättas. Det kommer också att leda till olika framväxande centrum för kvalitet och föregångsverksamhet inom dessa sektorer. Detta har stor betydelse för medborgarna som kan välja sjukvård och utbildning oberoende av nationsgränserna. Det är särskilt viktigt för de många patienter i som inte får sjukvård , utan lider i operationsköerna. Regeringen agerar i EU i helt annan riktning än den vi ovan beskrivit. Konventets förslag om att upprätta en ny rättslig grund för att skydda s k tjänster av allmänt intresse anser vi strider mot de målsättningar EU har satt upp för att utvecklas till en mer dynamisk ekonomi. Vi vill främja förutsättningar för företagande och nya jobb. Inte minst inom tjänstesektorn finns potential. Regeringen har redan förklarat att det s k tjänstedirektiv som framarbetas i inte kan påräkna stöd. anser att tjänstesektorn i EU och i måste utvecklas. Därför bör fri rörlighet för tjänster och i princip fri etableringsrätt garanteras. Med den inriktningen skulle fullfölja den roll vi haft i EU genom att förespråka konkurrens och rivande av nationella monopol har tillgång och mångfald ökat, och därmed möjliggjort lägre priser och valmöjligheter för konsumenterna. 12 Företagandets en politik för konkurrenskraft I kommer behovet av arbetskraft att öka, fler måste arbeta i de företag som skall bidra till ekonomisk tillväxt och välstånd. Invandring ger högre tillväxt och fler jobb, om människor ges rimliga villkor för att arbeta. Invandrare etablerar sig ofta i sektorer där alltför få arbetar. De startar företag, breddar arbetsmarknaden och lanserar helt nya jobb, inte minst inom tjänstesektorn. Det är en sådan utveckling vi vill se. Handel och rörlighet för varor och kapital utgör grunden för välstånd. På samma sätt är fri rörlighet för arbetskraft, för människor, välståndsbyggande. Den fria rörligheten skapar en dynamik som i sig ger tillväxt och utveckling. EU bör därför driva en sådan politik såväl inom hela gemenskapen som gentemot omvärlden. Medborgarna i de nya länder som kommer med i EU måste ha samma grundläggande rättigheter som andra européer. Det är inte rimligt att några skall fråntas den mest värdefulla frihet det europeiska samarbetet har att erbjuda: den fria rörligheten. Alla européer skall kunna bosätta sig och arbeta var de vill. I , men också på EU-nivå, måste våra sociala försäkringslösningar ses över för att undvika missbruk och överutnyttjande, för att stimulera till arbete och ökad rörlighet. Unionens konkurrens- och upphandlingsregler måste efterlevas i alla medlemsländer, även inom områden som tidigare präglats av offentliga monopol. Upphandling och konkurrensregler måste utformas så att små och nya företag kan utmana etablerade verksamheter. Skattehinder i form av skilda regelverk för företagsbeskattning och risk för dubbelbeskattning bör undanröjas. De enskilda länderna bör uppmuntras att utforma lagar, regler och skatter så att nyföretagande och småföretag uppmuntras. Kapitalbeskattningen är för hög i de flesta medlemsstaterna och bör minskas. Mervärdesskattesystemet bör förenklas i syfte att underlätta gränsöverskridande handel och kontrollerbarhet. Ett gemensamt regelverk för Internethandel bör utredas. Formerna för företags- och kapitalbeskattning bör utformas med sikte på att underlätta för en gemensam marknad för finansiella tjänster och en växande riskkapitalmarknad. Företagsuppköp och fusioner skall bedömas främst utifrån den internationella konkurrenssituationen och med den gemensamma marknaden som bas. Europabolag och ett gemensamt patentsystem underlättar för små företag att utvecklas inom hela den inre marknaden. Kontrollen över olika offentliga stödsystem till företag bör utvecklas. De nationella konkurrensmyndigheterna skall ingå i ett system av konkurrensövervakning. Unionens egna bidragssystem till företag och regionala näringslivsprojekt bör avvecklas. Internationell konkurrens är liksom konkurrensen och den fria handeln inom EU till fördel för konsumenterna och för långsiktiga vitalitet och konkurrenskraft. Den europeiska regionalpolitiken bör göras mer effektiv genom att medlemsstaterna får en rabatt på medlemsavgiften motsvarande de regionala bidrag som annars skulle ha utgått. De enskilda medlemsländerna kan bäst avgöra hur satsningar på lokal och regional infrastruktur skall utformas under förutsättning att iakttas strikt. bör den europeiska regionalpolitiken avskaffas eftersom den fria konkurrensen sätts ut spel och olönsamma industrier hålls under armarna medan lönsamma riskerar att slås ut. Ett tydligt exempel är gummifabriken i som trots att den gick med vinst lades ned och flyttades till . EU:s omfördelningar av pengar genom bidragssystem gjorde det billigare att tillverka däcken i . i har därför röstat emot denna typ av politisk styrning. Turism är ett tydligt exempel på frågor som inte skall vara föremål för beslut i EU. har i envetet arbetat inte minst inom den egna partigruppen turism inte skall ingå i EU:s beslutskompetens. På samma sätt som vi vill lägga ned EU:s industripolitik vill vi låta bli att införa turism som politikområde. Erfarenheterna visar att denna typ av legal grund snarare öppnar för bidrags- och subventionspolitik för att gynna den egna sektorn än ökar konkurrensförmågan. 13 En gränsöverskridande infrastruktur bör agera tydligt i fråga om det nya Eurovinjettdirektivet. Det måste finnas en direkt koppling till infrastrukturen, de avgifter som tas ut får inte användas till att täcka andra hål i medlemsstaternas budgetar utan skall användas till investeringar och återinvesteringar. En utveckling i den riktning som kan anas där avgifterna föreslås kunna täcka allt från sjukvårdskostnader till att bli rent styrande trängselskatter vore olycklig. Det är viktigt att frågan ligger kvar på medlemstatsnivå. När det gäller samordningen av tekniska system har EU en viktig funktion att fylla. Samarbete på transportområdet bör uppmuntras då det handlar om att skapa gränsöverskridande infrastrukturlösningar som har betydelse för flera länder. Ett exempel är skapandet av det gemensamma luftrummet, Single Sky, som underlättar handel och fri rörlighet. Europasamarbetet är dock inte rätt form för att avgöra sociala förmåner för lastbilschaufförer, utan hanteras bättre av medlemsstaterna själva. Andra frågor som vi moderater drivit i är kravet på järnvägsliberalisering, avveckling av hamnmonopol samt ett genomförande av TEN-T, dvs. det gemensamma transportnätverket. Hamndirektivet har inte kunnat drivas igenom då bland andra Socialdemokraterna valde att rösta för fortsatt monopol. Lots- och stuverimonopolen är förlegade strukturer som bör avskaffas. I fråga om klassningen av som särskilt skyddat havsområde har regeringens agerande enligt vår mening varit alltför defensivt och långsamt. Oljeutsläppet utanför gav en tydlig försmak av vilken katastrof en större olycka skulle innebära för . 14 En reformerad jordbrukspolitik för rättvisa villkor Den gemensamma jordbrukspolitiken är den i särklass enskilt största budgetposten inom EU och motsvarar ungefär hälften av utgifterna. En reform av jordbrukspolitiken är därför den viktigaste budgetreformen. Övergångsvis behövs också en omläggning av stödformerna bort från de mest skadliga, t.ex. exportsubventioner och produktionskvoter. Om EU och minskar skyddet innebär det att möjligheterna till dumpning av priserna minskar och att världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter höjs till en nivå som återspeglar tillgång och efterfrågan och som därigenom kan bidra både till lägre priser för den europeiske konsumenten och rättvisare förutsättningar för den fattiga världens bönder. Protektionismen och stödet till jordbruket motverkar utvecklingen av den europeiska ekonomin till den mest konkurrenskraftiga i världen. Detta är särskilt allvarligt i många av de nya medlemsstaterna där jordbruket utgör en väsentligt större del av ekonomin. Subventioner och införselskydd skall därför fasas ut. finns införselavgifter som försvårar import av jordbruksprodukter. Kostnaderna för den gemensamma jordbrukspolitiken bör successivt avvecklas på ett sätt som ger välskötta jordbruksföretag goda förutsättningar och som säkerställer livsmedelssäkerhet och god kvalitet. Livsmedelsproduktion ska ske med hänsyn till såväl miljö som djurskydd. Detta i kombination med bra konkurrensvillkor ökar möjligheterna för svenska jordbrukare och svensk livsmedelsindustri. Tyvärr bedriver regeringen en politik som förhindrar konkurrens på lika villkor. Den speciella skattebelastning som drabbar jordbruksnäringarna, kombinerat med ett omfattande regelverk, riskerar att slå ut svenskt jordbruk och livsmedelsproduktion. Vi menar att regeringen har ett ansvar att på den gemensamma jordbruksmarknaden slå vakt om svenska intressen och inte låta svenskt jordbruk konkurreras ut genom ojämlika villkor. 15 En gränsöverskridande miljöpolitik De flesta miljöföroreningar känner inga gränser. Därför måste vi också agera gemensamt. EU:s viktigaste bidrag till en bättre miljö är att stoppa de gränsöverskridande miljöföroreningarna. I fokus måste luftföroreningar och förorenat vatten finnas. driver på för att kraven successivt skall skärpas. Ett led i detta arbete är handel med utsläppsrätter. EU kan genom forskning och utveckling bidra till att miljöföroreningarna begränsas, inte minst i form av förutsättningar för säker kärnkraft och därmed minskade koldioxidutsläpp. Vi måste också skydda våra hav mot de miljökatastrofer som stora oljeutsläpp orsakar. På den europeiska kontinenten finns betydande skillnader i såväl klimat som miljö. , med vidsträckta skogar och , kan inte jämföras med , som har en helt annan vegetation och ett betydligt torrare klimat. Detta förhållande måste göra avtryck i EU:s miljöpolitik. Det är inte möjligt att ha en och samma skogspolitik eller en och samma markpolitik i alla delar. I är ett rationellt skogsbruk miljövårdande, i är det en omöjlighet. Det är viktigt att äganderätten ligger till grund för de miljöbeslut som fattas i EU. Människor som äger skog, mark eller vatten förstör inte värdet på sina tillgångar, de arbetar ofta med stort tålamod och lång framförhållning för att öka värdet på tillgångarna. 16 Kunskapens ger tillväxt och välstånd Utbildning är en nyckel till ekonomisk tillväxt och välstånd. Det utbildningssamarbete som finns i EU har varit mycket framgångsrikt och många har använt möjligheten att studera på universitet runt om i . Men samarbetet måste utvecklas ytterligare. Det är viktigt att är en attraktiv kunskapsnation, som unga studenter och forskare söker sig till inte från. Utmaningarna och möjligheterna för EU är stora. I EU satsas inte lika mycket på utbildning och forskning som i , vilket innebär att EU-länderna kommer att ha en långsiktigt svagare produktivitetsutveckling än . Därmed riskeras inte bara tillväxten utan också goda idéer och nya impulser. Det europeiska universitetssystemet måste reformeras och universiteten måste ges en friare ställning och större oberoende. Den gemensamma forskningspolitiken måste syfta till att vi i skall ha universitet som med sin utbildning och forskning är världsledande. Genom att verka för en rörlighet över gränserna inom utbildningsområdet stärks förutsättningarna för europeiska universitet att genom kvalitet och framstående forskning nå världsledande positioner. skall ha en möjlighet att genom sin egen verksamhet och konkurrenskraft internationellt kunna rekrytera de bästa lärarna och forskarna. De bör mot den bakgrunden göras fristående från statsmakten. Detta är en nationell fråga men har ett gemensamt europeiskt intresse. Oberoendet bidrar till kreativitet och nytänkande liksom utbildning och forskning som inte begränsas av de gamla nationalstaternas gränser. Inom finns det en fantastisk kulturell mångfald. Vi har mycket gemensamt men det finns även stora skillnader. Kultur i och inom EU skall ha möjlighet att utvecklas fritt. Socialdemokraterna tror att de kan åstadkomma det genom regleringar och styrning uppifrån, även med styrning från . i har till skillnad från Socialdemokraterna röstat nej till toppstyrning, till exempel i rapporten utan gränser. Om man, som Socialdemokraterna, röstar för fri tillgång till större evenemang blir resultatet snarare färre stora evenemang än att fler får tillgång till dem.