mot · GS02Ub482 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om i . Vid Hässlögymnasiet i bedrivs olika utbildningar med inriktning mot flyg. Såväl tekniker som mekaniker och piloter utbildas. Det ges också påbyggnadsutbildningar, som gör eleverna färdiga att gå direkt ut i anställningar inom branschen. Utbildningarna sker med s.k. riksintag. Det innebär bl.a. att utbildningskostnaderna finansieras till självkostnadspris via interkommunala ersättningar från elevernas hemkommuner. stad har lång erfarenhet av att utbilda personal för flygverksamhet. Flygteknikerutbildningen har bedrivits och ingenjörsutbildningen och har trafikflygarutbildning och flygmotormekanikerutbildning tillkommit. Inom stad ges därmed tre eftergymnasiala utbildningar vid Hässlögymnasiet: trafikflygare, flygtekniker och flygmotormekaniker. Dessa bygger på de gymnasiala programmen vid Hässlögymnasiet. Vid ges en högskoleingenjörsutbildning i flygteknik. Den är på 120 poäng och ger högskoleingenjörsexamen i flygteknik alternativt kandidatexamen i flygteknik. Från och med startas även en tvåårig högskoleutbildning. Den ger högskoleexamen i flygteknik, men är även påbyggnadsbar till högskoleingenjörsexamen. upphör det interkommunala stödet för eftergymnasiala utbildningar, bl.a. de som finns vid Hässlögymnasiet. Dessa måste då få andra lösningar varvid ett alternativ är att de tre påbyggnadsutbildningarna övergår i högskoleregi. I ett frågesvar till har det ansvariga statsrådet anfört: "Om huvudmannen önskar vidareutveckla en utbildning till annan utbildningsform, förutsätts denne själv ta initiativ till detta genom att till exempel kontakta , en folkhögskola eller en högskola för att diskutera framtida former och villkor." De initiativ som efterlystes av regeringen har vidtagits i där staden undersökt möjligheterna att bedriva utbildningarna i andra former. Huvudinriktningen har varit att tar över ansvaret för dem. En skrivelse i frågan har utarbetats av staden och gemensamt och tillställts och den samrådsgrupp som är satt att hantera denna och andra liknande utbildningar i det nya systemet. Den springande punkten vad gäller de flyganknutna utbildningarna är finansieringen. Utbildningarna är dyrare än de normala högskoleutbildningarna, och om den önskvärda förändringen ska kunna genomföras behövs beslut om extra medel till . Medel finns anslagna centralt hos för att kunna underlätta övergången till ett nytt system. Det gäller att rikta en del av dessa till . En unik möjlighet finns att i skapa ett centrum med bred flygteknisk utbildning, täckande väsentliga nationella behov såväl civilt som militärt, för trafikflygar-, ingenjörs-, tekniker- och mekanikerutbildning. Detta ska leverera välutbildad personal (grundutbildning, fort- och vidareutbildning) med internationellt gångbara och certifierade examina. Kostnaden kommer att vara låg vid jämförelse med liknande utbildningar. Centrumet skapas genom att befintlig eftergymnasial utbildning överförs till och ett samordnat utbildningssystem inom flygteknik därmed skapas med gymnasie- och högskoleutbildning på samma ort och delvis i samma lokaler. Härmed kommer även den breddade rekryteringen till högskolan att stärkas genom flera yrkeshögskoleutbildningar. Vidare möter vi marknadens behov av välutbildad flygteknisk personal inom flera olika kategorier. Hässlögymnasiet är ensamt i om att få examinera både A (flygmekaniker) och B1 (flygtekniker) enligt JAR 147-systemet, en certifiering som kräver av branschens personal. Om den eftergymnasiala utbildningen överförs till och utbildningarna samordnas, kan kompetensen och resurserna samutnyttjas. och Hässlögymnasiet har haft ett gott samarbete kring materiel och utbildningar vilket har lett till stora resursbesparingar och god kännedom om och respekt för varandras kompetens. Detta kan nu fördjupas. kan de eftergymnasiala utbildningarna överföras till högskolan och ges som följande utbildningar: Flygförarutbildning - Högskoleutbildning med högskoleexamen i flygteknik (2-årig) och flygcertifikat enligt JAR FCl. Flygteknikerutbildning - Yrkeshögskoleexamen i flygteknik (2-årig) med JAR B1-certifikat enligt JAR 66. Flygmotormekanikerutbildning - Yrkeshögskoleexamen (2-årig). Samtliga utbildningar ovan ger studenten goda grunder för fortsatta studier. Yrkeshögskoleprogrammen ger studenten möjlighet att läsa vidare och ta ut en högskoleexamen eller ingenjörsexamen vid . Lösningen med ett övertagande av stads eftergymnasiala utbildningar är en förändring i linje med propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) med en breddad rekrytering till högskolan som ett av målen. Antal studenter per utbildning som kan antas varje läsår bör kunna ligga inom följande intervall: Trafikflygare 25-30 studenter. Flygtekniker 40-60 studenter. Flygmotormekaniker 15-20 studenter. Bedömningen är gjord utifrån tidigare sökandetal och branschens behov. För att hantera övertagandet av de eftergymnasiala utbildningarna måste tilldelas ett utökat uppdrag om 85 helårsstudenter för årskurs 1 och 50 för årskurs 2, alternativt ett särskilt uppdrag inom flygteknisk utbildning. De årliga kostnaderna är för trafikflygarutbildningen, för teknikerutbildningen och för flygmotormekanikerutbildningen. Utbyggnaden från eftergymnasial utbildning till högskoleutbildning beräknas svara mot totalt 35 helårsstudenter () och därmed en kostnad av . Den totala kostnaden för utbildningen blir . Detaljer kring budet ges i bilaga 1. Vid finns fem flygtekniska lärare, samt andra lärare verksamma inom programmen. För trafikflygarutbildningen anlitar Hässlögymnasiet , vars organisation, personal m.m., är godkänd enligt JAR FCL FTO (). För flygteknikerutbildningen är Hässlögymnasiet, och därmed dess personal, godkänd enligt JAR-147 vilket är beskrivet i utbildningshandboken . För flygmotormekaniker finns behörig godkänd lärare. JAR-certifieringen gäller ännu inte på detta område. Sammantaget är lärarkompetensen mycket kvalificerad för utbildningsområdet. För samtliga aktuella utbildningar finns verksamhetsanpassade och välutrustade lokaler som används för denna typ av utbildning både vid Hässlögymnasiet och vid . Som ett led i utbildningssatsningen mot en kommer högskolan även verka för ytterligare en JAR-certifiering inom utbildningen, JAR C (JAR-66, staff - maintenance), för de studenter som följer högskoleingenjörsutbildningen. Inom ämnet flygteknik bedrivs ingen forskning, men potential finns att utveckla sådan. bedrivs forskning inom områden som mycket väl kan utvecklas till att inkludera flygteknik. Exempel på sådana är Tillståndsbaserat underhåll, tillförlitlighet och tillgänglighet i tekniska system vid och produktutveckling (ämnet produkt och processutveckling). Området Avionik, tillsammans med till ett reellt forskningsfält. Även människa - maskinväxelverkan i pilotmiljön är ett intressant område i gränsområdet teknik och beteendevetenskap. menar att man med fördel kan överföra den officerstekniska flygteknikerutbildningen kan överföras till den nya . Flygteknikerutbildning kan utgöra den tekniska delen av den militära utbildningen. Innehållet i OHS-utbildningen kan också ges vid , varvid hela denna del av utbildningen kan ges vid högskolan. Denna samordning med reguljär högskoleutbildning skulle ge den militära delen en akademisk status och därmed internationell acceptans förutom den ekonomiska vinst som en samordning av den militära och civila flygteknikerutbildningen skulle innebära. Högskolan kommer verka för att avtal med utbytesuniversitet även kommer att innefatta sådana med militärakademiska kompetenser, exempelvis Cranfield i . För stad är det av yttersta vikt att Hässlögymnasiets påbyggnadsutbildningar ges goda förutsättningar för att bibehållas och utvecklas. Utbildningarna fyller ett stort behov på marknaden och är på så sätt viktiga för flera intressenter (avnämare som efterfrågar den utbildade personalen, SSA som svarar för utbildningens genomförande, som har ett kvalitetsansvar). Staden har genom ett successivt och långsiktigt utvecklingsarbete lyckats uppnå JAR-certifiering. Det är angeläget att de stora investeringar staden gjort i utbildningslokaler, elevbostäder, utrustning etc. fortsatt kan finna användning på ekonomiskt rimliga villkor. Staden har också intresse av verksamheten som en stor arbetsplats för såväl personal som elever och av att rykte som en flygstad med många traditioner bibehålls. har ett nationellt intresse av en fungerande flygutbildning. Därför bör regeringen se positivt på det initiativ som tagits av och stad. Det bör ge regeringen till känna.