mot · GS02Sf359 · 2004-10-05 00:00:00 — anser att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar bör genomföras. De som först bör komma i fråga är de som förtidspensionerats där en ordentlig rehabiliteringsutredning aldrig gjordes. På så sätt kan vi finna dem som med rätt insatser både skulle kunna och vilja återgå till arbetslivet. Även av de nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningarna bör löpande omprövning göras. En viss del av de medel som tilldelas skall användas för detta ändamål. 9.1Fusk, felutnyttjande och attitydförskjutningar måste tas på allvar! Det överutnyttjande av sjukförsäkringen som kan betecknas som "fusk" av den art som bör leda till åtal torde vara begränsat. Ändåär det givetvis mycket allvarligt när det förekommer. genomförde en undersökning och fann att av de ärenden man kontrollerade innehöll felaktiga uppgifter. har en ny kontrollstrategi upprättats. anser att det är viktigt att socialförsäkringsadministrationen har en god kontrollstrategi så att tilltron till försäkringssystemet inte skadas. De medel som vi anslår till skall till viss del användas för detta ändamål. Att de dramatiskt ökande sjukskrivningstalen beror till stor del på en förskjutning av attityderna torde dock stå klart för de flesta. Olika undersökningar pekar på en sådan förskjutning av attityderna till såväl sjukförsäkringen som andra sociala trygghetssystem. Många anser det vara fullt legitimt att sjukanmäla sig även om man inte är sjuk i medicinsk mening. RFV presenterade en undersökning av vilken det framgår att fler än 7 av 10 anser att problem i familjen eller mobbning av barn är godtagbara skäl för sjukskrivning. anser att trötthet är det och lika många menar att osämja med arbetskamrater är godtagbart skäl för sjukskrivning. Detta kan delvis bero på bristande kunskaper om syftet med sjukförsäkringen. Det är vanligt att man gör en vidare tolkning av försäkringen än att den ska gälla för medicinskt betingade sjukdomstillstånd. Det som var tänkt att vara en sjukförsäkring har i mångas medvetande kommit att betraktas som en inkomstbortfallsförsäkring. Det förekommer också att sjukskrivning, eller ibland hot om detta, tillgrips som ett sätt att uttrycka missnöje med olika förhållanden på arbetsplatsen. Det är av största vikt att legitimiteten för socialförsäkringssystemet inte urholkas. Som ett led i att stärka legitimiteten måste arbetet med att informera om sjukförsäkringens syfte ges ett stort utrymme. Vi måste återupprätta försäkringstanken. RFV:s nya informationskampanj är en bra början. som attitydfrågorna måste tas på stort allvar i debatten får det inte leda till att drabbade människor skuldbeläggs. 9.2Läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen Läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen är av största betydelse. Det sjukintyg som utfärdas leder i de flesta fall till att sjukersättning betalas ut av . Såväl för individen som med tanke på samhällets kostnader är det mycket viktigt att precisionen ökar i sjukskrivningsprocessen. Detta inte minst för att den enskilde ska få den adekvata behandling och rehabilitering som främjar en snabb återgång till arbetslivet. Varje läkare måste vara medveten om att en sjukskrivning innebär utfärdande av en "check" som dras av arbetsgivaren och senare statskassan och belastar den kostnad som är så hög att den hotar andra välfärdssystem. har påpekat att det saknas drivkrafter för läkarna att bidra till kortare sjukskrivningar och mera precisa intyg. Verkets mening är att det behövs en tydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivning och kostnadsansvaret och att detta bör belysas ytterligare. Vidare måste den sammantagna och långsiktiga konsekvensen av att ta en person ur arbetslivet bedömas ur ett helhetsperspektiv av den intygslämnande läkaren. Varje sjukskrivning rymmer nämligen en inneboende risk för isolering och passivisering. Att läkaren lämnar sjukintyg av omsorg om patientens behov av försörjning är förståeligt i sig inom ramen för nuvarande system men strider naturligtvis mot sjukförsäkringens syfte. Om precisionen i sjukskrivningsprocessen ska kunna ökas krävs en ny politik med ett brett perspektiv. Om ohälsan i hög grad beror på människors svårigheter att få hela livspusslet att gå ihop måste också lösningarna sökas på flera olika politikområden. Många sjukskrivningar är slentrianmässiga med oprecisa diagnoser som smärta, ryggbesvär osv. Sådana diagnoser utgör av sjukskrivningar som är längre än . Vidare måste den intygslämnande läkaren så långt möjligt undvika heltidssjukskrivning utan i stället i möjligaste mån ta vara på personens arbetsförmåga även om den är begränsad. Detta skulle underlätta om den intygslämnande läkaren hade kontakt med patientens arbetsgivare för att se om alternativt arbete kan utföras. Detta för att slippa den passivisering som en sjukskrivning kan innebära. 9.3Stöd arbetsgivarna i ohälsoarbetet I den socialdemokratiska regeringens senaste propositioner ställs återigen de stora kraven på arbetsgivarna. Men man måste ha i åtanke att det är ansvar att samordna insatserna. får arbetsgivarna sällan det nödvändiga stödet från när det gäller rehabiliteringsarbetet. Man kan inte förvänta sig att varje enskilt företag ska känna till landstingens och verksamhet. Den kompetensen måste rehabiliteringshandläggare stå för. Det förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är viktigt. Detta är arbetsgivarnas ansvar tillsammans med företagshälsovården. Här ska arbetsgivarna arbeta med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen föreskriver. Den nuvarande arbetsmiljölagstiftningen är bra och ger arbetsgivarna ett stort ansvar för arbetsmiljön. Regeringen bör följa upp att den efterlevs i stället för att stifta nya lagar. Rehabilitering innebär att få dem som blivit sjukskrivna åter i arbete. Här har staten ett stort ansvar att stödja arbetsgivarna med professionell rehabiliteringskompetens och att samordna de vitt skilda insatser som kan behövas. 9.4Arbetsgivarna betalar redan för sjukskrivningar Sjukförsäkringssystemet är försett med självrisker för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Arbetsgivarens självrisk har, innan den socialdemokratiska regeringen förlängde sjuklöneperioden, bestått av 14 dagars sjuklöneperiod. Genom att arbetsgivaren fick stå för kostnaden för sjukskrivningen (exklusive karensdagar) fick de ett incitament att skapa en arbetsmiljö som inte bidrar till att arbetstagarna blir sjuka. Arbetsgivarnas kostnader för sjukfrånvaron uppgick till ca . Trots massiv kritik från både fack, arbetsgivare och Lagrådet, har den socialdemokratiska regeringen förlängt arbetsgivarnas sjuklöneansvar från 14 . Nästa steg för den socialdemokratiska regeringen är att återgå till två veckors sjuklöneansvar och i stället införa en modell där arbetsgivarna betalar av sjukpenningen från , i utbyte mot sänka socialavgifter. Arbetsgivarna, och några myndigheter har avvisat förslaget. Förutom att den uppenbara orsaken till detta förslag främst är att rädda statsbudgetens utgiftstak vittnar det även om regeringensdogmatiska syn på vad som orsakar ohälsa och därmed vem som ansvarar för den. Vi menar att långt ifrån all ohälsa kan relateras till arbetslivet eller arbetsplatsen. Det är hela livssituationen som påverkar hur man mår. Därför är det helt orimligt att ensidigt belasta arbetsgivare för alla ohälsoproblem som kan tänkas drabba olika personer. Risken för att svaga grupper får svårare att bli anställda är också uppenbar. Arbetsgivaren kommer tveka att anställa någon som är kroniskt sjuk eller har funktionshinder och den som varit sjuk ofta kommer inte kunna byta arbete, även om han/hon borde. kommer därför att avvisa detta förslag. 9.5Individanpassad sjukersättning - slopa de fasta stegen anser att det är viktigt att man betonar och fokuserar på individens arbetsförmåga hellre än arbetsoförmåga. Därför är det bra med en utgångspunkt som i större utsträckning handlar om möjlighet till deltidssjukskrivning. För att ytterligare stärka detta synsätt och i högre utsträckning se till individuella möjligheter bör man helt slopa de fasta stegen i sjukersättningen som är 25, 50, . Problematiken med dessa fasta steg belyses bäst genom ett exempel. En person som arbetar till och får ersättning till skulle inte kunna öka arbetsinsatsen även om detta enligt dennes läkare skulle vara möjligt. Vi anser att dagens system inte tillvaratar den individuella förmågan. Systemet uppmuntrar heller inte till ökad arbetsinsats om det inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är enligt vår mening helt fel. förespråkar följaktligen största möjliga flexibilitet genom att möjliggöra en ersättning med en individanpassad procentsats mellan . 9.6Vilande sjuk- eller aktivitetsersättning Möjligheten till vilande sjuk- och aktivitetsersättning infördes . kan man pröva att förvärvsarbeta utan att förmånen går förlorad. Enligt budgetpropositionen är det färre som prövat på denna möjlighet än förväntat. menar att detta är relativt naturligt av främst två orsaker. För de arbetsgivare som vill bereda plats för en person med aktivitets-/sjukersättning finns det inget skydd om eventuella sjuklönekostnader uppkommer. Det kan medföra att arbetsgivare tvekar att anställa dessa. Systemet med vilande aktivitets- respektive sjukersättning löser problemet för dem som kan påbörja en anställning. För dem som ställer sig till arbetsmarknadens förfogande men inte kommer in på denna arbetsmarknad innebär det t.ex. att de saknar rätt till a-kassa. har tidigare krävt att motsvarande vilanderegler införs för studier. Regeringen aviserade i höstbudgetpropositionen att man skulle återkomma med en proposition om vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier. Något sådant förslag har ännu ej lagts fram för . Vi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla med ett högriskskydd . Genom denna åtgärd får de som har få sjukdagar bära en större årlig självrisk än . Högriskskyddet gör att de som ofta är sjuka får en oförändrad årlig självrisk. Den huvudsakliga besparingen uppstår genom att arbetsgivaravgiften höjs för företagen med 0,23 procentenheter.Därmed är förslaget ekonomiskt neutralt för företagen. kommer att fasa ut förslaget om den andra karensdagen, när det finns ekonomiskt utrymme för detta. har länge krävt en regelförändring när det gäller karensdagen för vissa arbetstagare. Regeringen har aviserat att en teknisk översyn skall göras och att man avser att återkomma till med en proposition i denna fråga. Någon sådan har ännu inte lagts fram. 9.8Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) När det gäller såväl sjuk- som arbetsskadeförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man "försäkrar" och att denna inkomst inte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i sjuk-, arbetsskade- och föräldraförsäkringen skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste tvåårens inkomster. anser vi att skattepliktiga förmåner samt semesterersättning ska vara SGI-grundande. Detta leder till att belastningen på anslaget kan minskas med . När regeringen till slut valde att förelägga ett förslag om finansiell samordning var det välkommet. anser dock att den finansiella samordning som regeringen föreslår omgärdas av ett regelverk som inte medger ett optimalt utnyttjande av resurserna. Lagen kommer även i fortsättningen begränsa möjligheterna till finansiell samordning och förhindra värdefulla lokala initiativ i samordningen. AMS måste vara mer delaktig i denna verksamhet. Regeringen saknar tyvärr fortfarande en politik för att förbättra själva rehabiliteringen på individnivå. Det är väl känt att aktiva, tidiga och individuellt anpassade rehabiliteringsinsatser ökar den sjukskrivnes chanser att komma tillbaka till arbetet. Rehabiliteringsförsäkringen som föreslår har ett individperspektiv som förslaget till finansiell samordning saknar. Denna fråga utvecklas vidare i motionen med anledning av proposition 2002/03:132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 9.10Ny modell för trafikförsäkringen har i rapporten ansvar för trafikförsäkringen () och Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen - några kompletterande synpunkter från försäkringsbranschen () redovisat försäkringsbolagens möjligheter att ta ett större ansvar för trafikförsäkringen . Systemet innebär att trafikanterna mer direkt via sin försäkring får ett ansvar för de kostnader de själva förorsakar genom sitt beteende i trafiken. har valt att särskilt studera det finska trafikförsäkringssystemet som en möjlig modell för reformering av det svenska systemet då och i allt väsentligt har lika ersättningssystem. Skillnaden består främst i den finska trafikförsäkringens primäransvar för inkomstförlust och den direkta skyldigheten för ett trafikförsäkringsbolag att ombesörja främst rehabilitering av arbets- och förvärvsförmåga, men också viss medicinsk och social rehabilitering av den skadelidande. Systemet har varit i kraft då skadeståndslagen trädde i kraft. Enligt den finska Trafikförsäkringscentralen fungerar systemet bra med en något högre försäkringspremie, medan staten sparat minst motsvarande belopp som kan återföras till trafikanterna. Det alternativ som förespråkar innebär att samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen . Detta skulle vid en statistisk beräkning innebära att riskpremien för trafikförsäkringen skulle öka med ca i genomsnitt. Enligt de beräkningar som gjorts står staten för eller av de personskadekostnader som trafiken orsakar. Den vinst som uppstår genom de nya ekonomiska incitament för minimering av skador kan därmed delas mellan staten och trafikanterna. En strukturellt viktig effekt blir just att trafikanter med många skadefria år får högre bonus och lägre försäkringskostnader medan grupper med mycket skador får bära en större del av sina skadekostnader. Härigenom uppstår en positiv effekt som kommer att leda till större försiktighet i strävan efter den lägre försäkringspremie som fler skadefria år innebär. Reformen blir stödjande för den av beslutade nollvision om antalet dödade och svårt skadade i trafiken. Anslaget till påverkas av förslag om att avskaffa dagens avtal med kommunerna när det gäller flyktingar. Vi vill istället införa en utvecklingspeng som följer individen. Pengarna skall fördelas och utbetalas av socialförsäkringsadministrationen. skall använda för detta ändamål och tilldelas ytterligare 2006 och 2007 för nya uppgifter. Det gäller administrering av utvecklingspengen samt medel till kommunerna för bl.a. sfi-undervisningen. Denna fråga utvecklas vidare i integrationsmotion. SOU 2003:13 (Utredningen om Analys av Hälsa och Arbete) AHA - utredningsinstitut och mötesplats samt "Den höga sjukfrånvaron - sanning och konsekvens" SAFIR 2003 "Den höga sjukfrånvaron - sanning och konsekvens" SAFIR 2003 RFV 2002:16 Sjukskrivnas syn på hälsa och arbete Ds 2002: 49 Den svenska sjukan - sjukfrånvaron i åtta länder "Långtidssjukskrivnas uppfattning om rehabiliterande åtgärder och insatser".