mot · GS02N239 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en satsning på att utveckla som en motor för hela utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om försök i med skattereduktion för hushållstjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nödvändigheten av ett rättvist skatteutjämningssystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka antalet plaster inom den högre utbildningen i Storstockholm.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förbättra studenternas svåra ekonomiska situation i Stockholm.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om yrkesutbildningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hyressättningssystemet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att minska produktionskostnaden av nya bostäder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om höjd gräns för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökade statliga infrastruktursatsningar i Stockholmsregionen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att öka resurserna till infrastruktursatsningar genom public-private partnership-lösningar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utbyggnaden av infrastrukturen i stad.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avbryta försöket med trängselskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om satsningar i miljonprogramsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skärpning av diskrimineringslagstiftningen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att kunna validera utländska utbildningar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regionalt flyktingmottagande.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökade resurser till Polisen i Stockholm.8 1 Yrkandena 2, 9 och 13 hänvisade till SkU. 2Yrkande 3 hänvisat till FiU. 3Yrkandena 4, 5, 6 och 16 hänvisade till UbU. 4Yrkandena 7 och 8 hänvisade till BoU. 5Yrkandena 10-12 hänvisade till TU. 6Yrkande 15 hänvisat till AU. 7Yrkande 17 hänvisat till SfU.. 8 Yrkande 18 hänvisat till JuU. Stora städer spelar en viktig roll i en internationaliserad värld. Det är också av största vikt för att i en internationaliserad värld finnas med i nätverket av stora städer. Det är viktigt att ges förutsättningar att utvecklas till en konkurrenskraftig stad i ett internationellt perspektiv. Det krävs såväl för tillväxten och utvecklingen i den här regionen som för tillväxten och utvecklingen i hela . fungerar som importhamn inte bara för varor utan också för idéer från andra länder. Nästan vart tredje svenskt importföretag finns i . Forskning i regionen spelar också en viktig roll för idéutbyte med andra delar av världen och för hela landets innovationsförmåga. Verksamheter som vuxit sig starka i tenderar att spridas och växa vidare i andra delar av landet. Ekonomisk tillväxt sker inte antingen i eller i övriga landet, utan utveckling är en central förutsättning för förnyelse av näringslivet i övriga svenska regioner. speciella betydelse för utländska storföretags etableringar och satsningar i kan inte nog understrykas. Särskilt nämns i olika internationella rapporter som ett av världens tio viktigaste center för teknologiforskning, inte minst inom IT- och telekomsektorn. Många stora amerikanska och japanska företag har lagt hela eller delar av sina europeiska forsknings- och utvecklingsavdelningar inom till exempel mobil kommunikation i . Lägger man därtill som i en internationell rapport rankades som ett av tio bästa universitet samt ett av landets främsta teknologicenter, , och den främsta ekonomiutbildningen i , med sitt unika , så förstärks bilden av som den viktigaste och starkaste utvecklingsmotorn i svensk ekonomi. Storstadens kontakter, rörlighet och flexibilitet skapar god jordmån för innovationer och nya idéer. I finns en bredd i närings- och kulturlivet som är större än i andra regioner. har därför en naturlig roll som motorn i ekonomi. är dock inte bara ledande i tillväxt utan även i nedgång, vilket understryker vikten av att vårda tillväxt och utveckling av . I huvudstaden finns den ledande kapitalmarknaden i landet som försörjer såväl noterade som onoterade företag med riskvilligt kapital, vilket behövs för bolagens vidare utveckling. Här finns vidare de ledande medieföretagen - tidningar, radio och TV - och här finns de centrala organen för såväl industri- och tjänsteföretag som fackliga organisationer. Dessutom finns den politiska makten som ytterligare stärker områdets särart och speciella betydelse för landets utveckling. Det är egentligen självklart att det behövs en väl utvecklad storstadspolitik. Enligt en första lägesrapport om genomförandet av den regionala utvecklingsplanen för (RUFS 2001) pekas bristen på högskoleplatser och bostäder samt transportinfrastruktur ut som de största hindren för en positiv regional utveckling. På dessa områden har regeringen och Socialdemokraterna i regionen totalt misslyckats. Vi kristdemokrater tror på möjligheter. I bor en femtedel av landets befolkning på en sextiondel av landets yta. Hit flyttar människor för att förverkliga livsprojekt och för att ta del av det rika utbud av kultur, utbildning, nöjen och arbetsmöjligheter som regionen erbjuder. Men det finns en risk att , landets viktigaste tillväxtmotor, stannar om inte tillgängligheten till högre utbildning ökar, om inte bostadsbyggandet ökar, om inte infrastrukturen förbättras och om inte skatteutjämningssystemet reformeras. En storstad är förhållandevis miljöekonomisk. Såär till exempel utsläppen av koldioxid per capita lägre i än landet som helhet. I regionen finns goda förutsättningar att hushålla med mark genom en relativt hög exploatering i lägen som kan få en god kollektivtrafikförsörjning. En sådan bebyggelseutveckling ger förutsättningar för ett minskat totalt trafikarbete och energieffektiva uppvärmningslösningar. Men sådan täthet kan också leda till negativa effekter såsom trängsel i trafiken och låg framkomligheten, vilket bland annat leder till dålig luftkvalitet vissa tider. Också detta understryker vikten av att långsiktigt planera bebyggelse och trafik i en växande region. En ny nationell storstadspolitik kom till stånd . 1998/99:AU2) beslutade att de övergripande målen för storstadspolitiken är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom regionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet), samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (integrationsmålet). Det är inte så svårt att instämma i målen på en övergripande nivå men vi kristdemokrater är mycket kritiska till vad regeringen gjort för att uppnå målen, eller rättare sagt inte gjort. överlämnade regeringen en skrivelse till med information och bedömningar angående lokalt utvecklingsarbete i storstäderna (skr. 2003/04:49). I skrivelsen redogörs inte ens för tillväxtmålet i sin helhet utan skrivelsen är endast inriktad på insatserna inom politikområdet segregationsmål och på de lokala utvecklingsavtalen. Regeringen saknar politik för tillväxt och utveckling av våra storstäder. landstings har i skriften (5:2003) på ett förtjänstfullt sätt lyft fram behovet av en storstadspolitik och pekat på ett antal faktorer som bör ligga till grund för storstadspolitiken och som skiljer och de övriga storstadslänen från andra svenska län: I bor av landets invånare, i län och i . Det motsvarar hälften av befolkning. I storstäderna finns en överrepresentation av invandrare. av dem som invandrat till från länder utanför bor i och i de övriga storstadslänen. Speciellt har en hög andel invånare med någon form av eftergymnasial utbildning (mer än genomsnittet för riket). I hög grad beror det på inflyttning av välutbildade vuxna. Bred men krävande arbetsmarknad. Den breda arbetsmarknaden gör att många människor har möjlighet att finna ett arbete som motsvarar deras intresse och utbildning. Men arbetsmarknaden är krävande och andelen som är projektanställda eller på annat sätt har en osäkrare position på arbetsmarknaden är högre än i landet i övrigt. Många egna företagare/entreprenörer. I storstäderna är eget företagande vanligare än på andra orter. Många flyttar till, från och inom storstadsområdena. Andelen ensamboende i är något större än i övriga landet. är andelen ungdomar mellan som bor hemma hos sina föräldrar högre, vilket har att göra med bostadsbristen och höga boendekostnader. Byggkostnaderna är högre här än i övriga riket. Högre inkomster, högre kostnader. , men inte de andra storstadsregionerna, har en större andel höginkomsthushåll än övriga riket. är boendekostnaderna markant högre. En villa i är mer än dubbelt så dyr som genomsnittet i landet som helhet. Jämfört med övriga landet har de förvärvsarbetande i mer än 45 minuters restid till arbetet, jämfört med riket i övrigt. Otrygghet och ohälsa. Med storlek, rörlighet och ensamhushåll följer också viss anonymitet, ensamhet och otrygghet. Det är också något vanligare att man blivit utsatt för hot, våld, stöld eller skadegörelse. Storstädernas täthet gör att de bättre klarar att uppfylla sin del av de nationella miljömålen. svarar till exempel för en stor del av de totala utsläppen men har betydligt lägre utsläpp per person. vill se att insikten om vad tillväxt och företagande betyder för leder till handling i . Vi välkomnar att Socialdemokraterna i nu har insett att ytterligare höjd skatt inte är en utväg för att klara den ekonomiska situationen. På är det endast en högre och arbetsledd ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn bättre möjligheter att klara sina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen. Utan en bättre tillväxt kommer det bara att finnas nedskärningar att fördela. Detta är ett viktigt skäl till att prioriterar just tillväxtpolitiken så högt. Vi vill bland annat se en bättre fungerande yrkesutbildning och en utbildningspolitik som ökar tillgängligheten till högre studier i . Vi vill se en bostadspolitik med starkare incitament för bostadsbyggande i storstäderna och ökad konkurrens inom byggbranschen och en trafikpolitik med för storstäder ändamålsenliga beslutsformer och ökade investeringar i infrastruktur. Vi vill också se kraftfullare åtgärder för att komma tillrätta med socialbidragsberoende och utanförskap och vi vill se förstärkningar av rättssystemet. vill också se ett nytt skatteutjämningssystem. Kristdemokrater konstaterar också att ett förstärkt regionalt och lokalt inflytande på alla politikområden är en förutsättning för en positiv utveckling av regionen. har mer än 600 branscher - långt fler än någon annan region. Ett företagarvänligt klimat ger förutsättningar för en bra ekonomisk utveckling och ett dynamiskt näringsliv. Det genererar skatteintäkter som kan säkerställa fortsatt god välfärd och satsningar på viktig och landstingskommunal service. Ett dynamiskt näringsliv bidrar också till fler arbetstillfällen. Arbete har ett värde i sig och ger stora möjligheter till personlig utveckling, social gemenskap, en god livskvalitet och delaktighet i samhällsbyggandet. Arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser och kan förorsaka personliga och sociala problem. Därför ska arbete åt alla ha högsta prioritet. Det är därför oroande att förlorar i den ranking av näringslivsklimatet som genomfört (plats 114) till både (86) och (62). Med näringslivsklimat mäts inställningen av företagarna till de attityder, regler, institutioner och kunskaper som finns i företagarens närmiljö. På grund av höga skattekilar finns en stor svart sektor inom den tjänstesektor som kan betecknas som hushållstjänster. Bedömningen är att den är särskilt utbredd i storstäderna. Förutom att det offentliga går miste om stora skatteintäkter innebär den svarta sektorn ett utnyttjande av arbetskraft, i stor utsträckning invandrarkvinnor, som inte får det skydd andra har på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör därför besluta om ett femårigt försök i med skattereduktion för som enbart kostar dem . Detta stimulerar tillväxten av små tjänsteföretag. Kommuner och landsting ska i princip inte bedriva näringsverksamhet och snedvrida konkurrensen. behöver ett kommunalt utjämningssystem för att minska de stora klyftor som annars skulle uppstå mellan olika kommuner och landsting beroende pååldersstruktur, geografiska skillnader, skattekraft och sociala olikheter. Låt oss slå fast detta. Men låt oss slå fast att utjämningen i första hand ska vara en statlig fråga, inte som en mellankommunal. Vi kristdemokrater menar att systemet inte får konstrueras så att det strider mot grundtanken med det kommunala självstyret, lokaliseringsprincipen och beskattningsrätten. Utjämningssystemet får inte strida mot intentionerna i grundlagen som innebär att en kommuns skatteintäkter inte får användas i en annan kommun. Konstruktionen av det hittillsvarande utjämningssystemet har inneburit små möjligheter för en kommun att själv påverka sina inkomster. I vissa lägen har dessa möjligheter varit obefintliga eller till och med negativa. Att exempelvis ta på sig kostnader för att öka bostadsbyggandet ger små förtjänster i form av ökade skatteintäkter när befolkningen ökar, ja i vissa lägen kan det till och med innebära att kommunernas inkomster minskar (den så kallade pomperipossaeffekten). Det är viktigt att skatteutjämningen konstrueras så att den tar hänsyn också till storstädernas speciella villkor och inte motverkar ekonomisk utveckling. Såär inte fallet . Det är lätt hänt att olika delar av landet ställs mot varandra när det gäller att jämna ut skatteutfallet. Men vi får inte glömma bort att är en tillväxtmotor som hela har nytta av. Underhåller vi inte denna motor förlorar inte bara 08-området på det, utan även övriga . behöver en huvudstadsregion med stark internationell dragningskraft. Kostnaden för att producera vård är inte densamma i hela landet. Glesbygden har sina särskilda problem och storstadsregionerna har sina. Exempelvis finns en större psykisk ohälsa och större vårdbehov i en storstad. Att har en högre andel psykiskt sjuka än genomsnittet i landet beror på att många människor med psykiska besvär söker sig till storstadens anonymitet. Högre kostnader för löner, lokaler och en allmänt högre kostnadsnivå i är andra exempel på storstadens särskilda problem. I det hittillsvarande systemet har inte storstadsregionernas merkostnader beaktats på ett tillfredsställande sätt. är på grund av bland annat den höga användningen av kollektivtrafik det län som har de överlägset högsta kostnaderna per invånare för kollektivtrafiken. Det finns inte heller något län i som har en högre pendling över kommungränserna än vad har. Dessutom nyttjas den av stockholmarna skattesubventionerade kollektivtrafiken i hög grad även av människor på besök i huvudstaden, men boende utanför regionen. Till skillnad från andra delar av landet sköts kollektivtrafiken, SL, enbart av . Primärkommunerna deltar inte på något sätt i finansieringen. är en organisationsform som passar för . Men utjämningssystemet har inte tagit nödvändig hänsyn till kollektivtrafikens kostnadsstruktur. Kostnaderna för kollektivtrafiken måste beaktas fullt ut. Även när det gäller färdtjänsten bygger nuvarande system på felaktiga premisser. Det är som i ansvarar för färdtjänsten och som därmed borde få ta del av hela beloppet som avser färdtjänst. Med det hittillsvarande utjämningssystemet har varit det enda landsting som ger bidrag till inkomstutjämningssystemet. Som ett första steg mot ett nytt och annorlunda skatteutjämningssystem, med större statligt ansvar, kan en spärregel införas som innebär att maximalt av ett landstings eller en kommuns skatteintäkter kan överföras till andra kommuner/landsting. Bättre tillgång till utbildning En viktig utmaning för är bland annat hur man ska locka till sig de kompetenta medarbetare som företag och offentlig sektor behöver, hur regionen ska kunna förse också andra regioner i med specialistkompetens och hur regionen ska kunna försvara sin position i konkurrens med andra storstadsregioner i världen. En första förutsättning för kunskap, kompetens och utvecklingsmöjligheter är att regionen kan tillgodose medborgarnas behov av högre utbildning. är underförsörjd med platser inom högre utbildning. Stora brister finns också inom bland annat yrkesutbildningarna. Högskoleutbildningen i är underdimensionerad. Regionen har färre högskoleplatser än vad som motiveras av befolkningens storlek och långt färre än vad den kvalificerade arbetsmarknaden efterfrågar. Andelen ungdomar som går vidare till högskola är bland de minsta i landet. har antagningspoängen i varit mycket höga och konkurrensen om högskoleplatserna stor. Ur flera perspektiv är det inte minst i länets södra delar som satsningar bör ske. menar att bör ges förutsättningar att utvecklas ytterligare. Vi ser gärna ett sammanhållet campusliknande område söder om , framför utspridda utbildningsplatser. Att antalet platser inom den högre utbildningen i behöver öka understryks av att regionplane- och trafiknämnden i beslutade att tillsammans med andra regionala aktörer uppvakta regeringen för att få till fler högskoleplatser i regionen och att ska utvecklas till universitet. minskar dock antalet sökande till . Kanske är det en följd av att studenter i har en sämre ekonomisk situation än sina kamrater på andra studieorter. De flesta studenter försörjer sig genom studiemedel (lån och bidrag) vilket är . Men mer än varannan student i får ekonomisk hjälp av sina föräldrar visar en rapport presenterade . Lägenhetshyrorna i är högst landet. SSCO har visat att hyran för en studentlägenhet i är högre än på andra orter. Dessutom är hushållskostnaderna generellt högre i och studenter här är oftare i behov av kollektivtrafik än studenter på andra orter. Sammantaget gör dessa faktorer att studenter i har en markant svårare ekonomisk situation jämfört med studenter i övriga landet. För att ska kunna attrahera blivande studenter måste stat, landsting och länets kommuner gemensamt göra insatser för att förbättra ekonomin för Stockholmsstudenterna. Insatser behövs inte minst när det gäller att få ner kostnaderna för studenternas boende. har flera förslag inom bostadspolitikens område och är mycket besvikna på Socialdemokraternas oförmåga på detta område. Eftersom bostadsmarknaden ser ut som den gör och produktionskostnaderna är höga såär många studenter, inte minst i , beroende av bostadsbidrag. Dagens regler gör det dock svårt för en student att försörja sig genom arbete utan att förlora bostadsbidraget under terminerna. Regeringen bör överväga förändringar i bostadsbidragsreglerna för att de ska vara bättre anpassade till studenternas ekonomiska villkor. För få utbildningsplatser och en tuff ekonomisk situation leder till en olycklig snedrekrytering till högre studier utifrån etniska, socioekonomiska och områdesmässiga faktorer. Detta medför både att individer ges olika möjligheter och att regionens samlade begåvningskapacitet inte tas till vara. På så sätt hämmas regionens utveckling och spänningar kan öka mellan sociala och etniska grupper. Att på ett tillfredsställande sätt minska snedrekryteringen till olika utbildningar är således en av de viktigaste frågorna för utvecklingen av . har länge arbetat för en uppvärdering av yrkesutbildning, för en modern lärlingsutbildning med mera. har bristerna inom yrkesutbildningssystemet uppmärksammats allt mer även i den allmänna debatten. Man har till exempel konstaterat att underförsörjningen av yrkeskvalificerad arbetskraft hindrar regionens tillväxt Enligt en rapport från regionplane- och trafiknämnden är utbildningsvägarna oklara och ofullständiga. Den tydligaste bristen och därmed den främsta utmaningen för framtiden är att det saknas ett sammanhållet system och en struktur för yrkesutbildningen. LO har visat att dubbelt så många hoppar av från de yrkesförberedande gymnasieprogrammen som från de studieförberedande. Värst är läget i . Till exempel lämnar varannan elev på barn- och fritidsprogrammet skolan , trots att det finns ett stort behov av utbildad personal med just den kompetensen. Regeringen bör återkomma till med förslag om en bättre struktur för yrkesutbildningen på gymnasienivå. Ska åter kunna bli motorn i ekonomi måste situationen på bostadsmarknaden förändras. Eftersom det saknas bostäder tillhör svart hyresmarknad och ett uppdrivet prisläge vardagen. Företagen har svårt att rekrytera folk. Bristen på studentbostäder leder till problem för som studieort. Grupper som normalt sett har svårt att få bostad drabbas naturligtvis extra hårt. En förutsättning för att ändra på detta är att bostadsbyggandet tar fart igen. Det räcker inte att majoriteten i ger bygg- och bostadsföretag markanvisningar. Det krävs att planerna förverkligas - att bostäder byggs. Det går inte att bo i planer och anvisningar. Sedan den socialdemokratiska majoritetens tillträde i har inte mer än 1 700 bostäder påbörjats, vilket utgör mindre än en tiondel av de utlovade 20 000 nya bostäderna. egna förvaltningar anser att den förda bostadspolitiken fördyrar och försvårar bostadsbyggandet. konstaterar till exempel att dagens illa fungerande hyressättningssystem är en förklaring till varför byggandet fördyras och försvåras. Skatt är en annan orsak till höga produktionskostnader. I en nyproducerad lägenhet utgörs nämligen hyran till av skatt. Det orimliga tilltaget att belasta nya bostäder med både konsumtions- och kapitalbeskattning (det vill säga byggmoms och fastighetsskatt) strider mot alla principer för skattesystemets uppbyggnad och måste omprövas. beskattas nya bostäder tillsammans med alkohol, tobak och koldioxidutsläpp med en extra hög skatt. Det är inte rimligt. Skatten måste sänkas vid nyproduktion. Dessutom är handläggningstiderna orimligt långa för många bostadsprojekt . En reformering av planprocessen är nödvändig för att få fart på bostadsproduktionen. I staden finns många medborgare som kan hyra ut rum, smålägenheter eller del av sin villa. Till följd av beskattningen av hyresintäkter så sker detta i alldeles för liten utsträckning. Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder måste höjas. Regeringen måste ta sitt ansvar och skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet i . Bristen på en fungerande infrastruktur är ett av de största hoten mot som tillväxtmotor för hela landet. Att lösa trängsel- och framkomlighetsproblem är därför en nödvändig uppgift . Effektiva, smidiga och säkra transporter, för både medborgare och näringsliv, kan bidra till regional balans och att utsläppen kan hållas tillbaka som de totala resurserna i samhället nyttjas effektivt. Omfattande ny- och reinvesteringar behövs i regionen för att uppnå detta. Dagens situation med trängsel och många olyckstillbud får inte fortsätta. Både miljö och trafiksäkerhet är starka argument för att göra någonting som radikalt ändrar på detta tillstånd. Det finns en allmän uppslutning kring ambitionen att utveckla en mer flerkärnig struktur i , men detta kan bli verklighet endast om kommunikationerna fungerar. trafiksystem måste byggas ut så att det blir möjligt att bygga attraktiva bostäder på nya platser. Utvecklad kollektivtrafik och nya vägtrafikleder krävs. I bör satsningar ske i vissa förortsområden för att minska beroendet av och motverka trängseln. Särskilt prioriterad bör en fortsatt utbyggnad av vara till - - en ring runt .