mot · GS02So562 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att komma till rätta med överviktsproblem hos barn och ungdomar. I forna tider då fattigdomen var utbredd i landet var övervikt, som bl a kan leda till att sjukdomar debuterar tidigare, en tämligen sällsynt företeelse. Men med ökande välstånd har även vikten hos svenskarna ökat och termen övervikt blivit ett begrepp som kryper allt lägre ner i åldrarna. För några decennier sedan började överviktstendenser hos pojkar märkas först när de slutade skolan, hade fyllt och fick köra moped. ser man överviktiga små sjuåringar börja skolan. I anges att andelen överviktiga mönstrande 18-åringar ökat från och andelen med fetma från nästan 1 till , till 1988. Undersökningar visar att genomsnittlig (kroppsmasseindex, mått på den relativa kroppsvikten, bygger på uppgifter om vikt och kroppslängd) har ökat generellt för både män och kvinnor. utgör vikten i kg dividerat med kvadraten på längden uttryckt i m. Siffror från , , visar att av såväl kvinnor som män var överviktiga eller feta /97, jämfört med 1988/89 i åldrarna . Särskilt ökar andelen med fetma och övervikt bland unga kvinnor, en fördubbling /81. Bland skolbarn i ökar vikten mer än längden. Riskcentrum för överviktiga barn vid följde 650 barn i . Resultaten av undersökningen presenterades och det visade sig att var fjärde tioåring vägde över medelvikten för sin ålder. Det överensstämmer väl med en undersökning som presenterades i , vilken visade att av över 6 000 västsvenska var var femte 10-åring överviktig. Tre av 100 barn i den årskullen har en rent hälsofarlig fetma. visar en ny studie att en överviktig 10-åring lätt kan bli en överviktig tonåring. Den s k Compass-undersökningen, utförd av och vid , har studerat 4 000 14-åringar i . Av denna studie framgår att av 14-åringarna var fyra av 100 feta. av pojkarna och av flickorna var överviktiga i årskurs 8. Resultaten från de båda undersökningarna bekräftar tesen att en tidigt etablerad övervikt kan vara svår att bryta som alltfler hamnar i kategorin överviktiga. Från studier av vuxna med övervikt vet man att också en ganska måttlig viktnedgång innebär vinster för hälsan, och tvärtom. Varje ytterligare steg påöverviktskalan innebär ökade risker för hjärt-kärlsjukdom. Att svenska barn och ungdomar nu tycks bli allt tyngre är oroande. Det är en allvarlig utveckling eftersom hälsoskadlig övervikt eller fetma grundlagd i barndomen kan vara svår att bli av med. Risken att drabbas av såväl fysisk som psykisk ohälsa ökar. Den främsta anledningen till problemen är för mycket stillasittande. , , genomför återkommande internationella undersökningar av skolbarn i årskurs fem, sju och nio. Undersökningen visar bl a att fritidsvanorna innebär mer stillasittande . Skolbarnens TV-tittande har ökat markant . Ökningen i videotittandet, som har observerats, hade avstannat och även minskat något i den senaste undersökningen 1997/98. Att spela dataspel är dock en sysselsättning som har ökat kraftigt sedan förra undersökningen 1993/94. Enligt finns det flera förklaringar till utvecklingen av viktökningen. Den viktigaste faktorn är den tekniska utvecklingen som gjort att vi behöver röra på oss allt mindre. Bildskärmsarbete på jobbet samt video- och TV-tittande och datoranvändning har gjort att den totala energiförbrukningen, trots ökad motion , är mindre än den var tidigare. Däremot har stora delar av befolkningen inte minskat sitt kaloriintag. anser det särskilt oroande att stillasittandet ökar bland barn och unga och menar att det är nödvändigt med ökad fysisk aktivitet bland dessa grupper för att motverka övervikt. Det anser även som har föreslagit schemalagd motion för svenska skolelever. I en artikel i (nr 2/2001) menar , professor i pediatrik och huvudman för Riskcentrum för övervikt hos barn vid , att vår livsstil bidrar till att alltfler barn och ungdomar blir överviktiga. Han hävdar också att så gott som alla ungdomar lever osunt med snabbmat, läsk och godis och för lite aktivitet. De genetiska förutsättningarna spelar också stor roll för övervikt och fetma. En svensk studie som presenterades visar att hjärtrytmen påverkas hos barn med kraftig övervikt. Professor vid har i sin undersökning tittat på 48 barn med ett , gränsen för fetma, och jämfört resultaten med 20 friska normalviktiga barn i åldrarna . Han ser resultaten som mycket alarmerande. De överviktiga barnen är friska för övrigt, men måste anstränga sig maximalt när de presterar. De andas färre andetag och det kan påverka hjärtfunktionen sekundärt, framför allt vid ansträngning. Andra forskningsresultat som presenterades visade att barn som ammas längre blir smalare. Ny isländsk barnforskning visar att lång amningstid tycks skydda mot övervikt i skolåldern. Totalt 140 slumpmässigt utvalda barn har följts från födelsen och tills de började skolan. De spädbarn som ammades längre åt mindre proteiner, växte långsammare och vägde sedan mindre . Enligt Inga Thorsdottir, professor i näringslära vid förelåg en signifikant skillnad mellan barn som ammats mer än jämfört med barn som ammats eller mindre. Hon hävdar att det finns vissa teorier om varför amning kan skydda mot fetma: Den som ammas får i sig mindre proteiner. Stort proteinintag i späd ålder kan öka risken för senare övervikt. Den som ammas bestämmer själv hur mycket hon eller han skall äta och lär sig bättre att reglera näringsintaget. En teori är att fetma är en inflammatorisk sjukdom. Amning kan då skydda genom att immunförsvaret stärks. Enligt de isländska studierna bör barnen ammas . Om fler forskningsresultat kommer att peka i samma riktning är det kanske dags för att lämna WHO:s rekommendation att barn bör ammas och istället ta fram en politik som underlättar längre amningstider, för barnens skull.