mot · GS02MJ223 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att djurskyddslagen skall tillämpas fullt ut för att förbättra djurskyddet inom pälsfarmning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på vilken miljöberikning som är nödvändig för att skall kunna ha möjlighet att utöva sitt artspecifika beteende bör formuleras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på tillgång till badvatten skall ställas för tillstånd för minkfarmning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pälsdjursnäringen skall ha vidtagit åtgärder för att öka djurskyddet och leva upp till djurskyddslagen. har debatten om pälsdjursnäringen accentuerats och förslagen om förbud mot pälsdjursfarmer dyker upp allt oftare. Kritiken som riktas mot denna typ av djurhållning handlar framför allt om frågan om det är förenligt med djurskyddslagen att farma pälsdjur. Andra menar att minknäring av etiska skäl bör förbjudas då minkpäls är en lyxvara som inte är nödvändig för människors överlevnad. Dessa två inriktningar i kritiken har lett till att regeringen dels låtit se över frågan och dels tillsatt en särskild utredare att ta ställning till frågan om minknäringens framtid. anser att ett akut behov finns av att förbättra förhållandena inom dagens minkfarmning. I har det funnits pälsfarmer och finns det totalt cirka 170 minkfarmer runt om i . tas ungarna från honan och placeras i separata burar. Därefter får minkarna leva då de avlivas, ofta genom gasning. Vissa djur sparas och används sedan som avelsdjur inför nästa säsong. Minkarna lever i burar som är stora som en uppslagen kvällstidning. En bolåda av träär ansluten till buren. Denna miljö, som är mycket ostimulerande och monoton, skiljer sig drastiskt från den vilda miljö minkar naturligt lever i. På grund av att minkarna hålls under dessa förhållanden har det konstaterats att stereotypa beteenden hos mink förekommer hos av djuren. Avveckling av pälsdjursnäringen i andra länder Debatten kring pälsdjursfarmningens vara eller inte vara har inte bara förts i utan även i andra länder. , exempelvis, var först i med att förbjuda pälsdjursuppfödning. Förbudet är baserat på de etiska aspekterna i pälsdjursuppfödning. Parlamentsbeslut fattades och förbudet började gälla då landet hade 13 minkfarmer kvar. I har man använt sig av hårda krav i djurskyddslagen, vilket inneburit att näringen inte är lönsam. I definieras minkar som vilda djur och reglerna för att hålla dessa är därför annorlunda och mer stränga än domesticerade djur. Att hålla mink i fångenskap i lönar sig inte heller. Även i andra länder som och diskuterars någon form av förbud. Med tanke på hur länge minknäringen har debatterats i och hur långt man har kommit genom förändrad lagstiftning och ökade krav i andra europeiska länder, anser att det är ytterst angeläget att det tillkommer ett stärkt djurskydd vid minkhållning i . anser att det finns starka etiska skäl till att förbjuda minknäringen, men att den djurskyddslag som finns främst bör tillämpas. Detta ska ges regeringen till känna. Det finns en mängd andra varianter av djurhållning som bör ifrågasättas, om det är den etiska aspekten vi beaktar. Samhällets värderingar ska avspeglas i lagen och vi har en djurskyddslag som innebär att vi inte ska kunna hålla djur om vi inte anser det vara försvarbart. I fall är det uppenbart för oss att djurskyddslagen inte följs och att åtgärder måste vidtas för att så ska ske. Enligt djurskyddslagen ska djur ha möjlighet att utöva sina artspecifika beteenden. Djur som hindras från att utföra sina naturliga beteenden uppvisar ofta stereotypa beteenden för att kunna hantera den stress som de utsätts för. I fall kan stereotypa beteenden undvikas om burmiljön erbjuder tillräcklig stimulans och om djuren inte under vissa delar av året utfodras restriktivt, vilket är fallet , då detta leder till ökad stress hos djuren. anser att krav på vilken miljöberikning som är nödvändig för att ska kunna ha möjlighet att utöva sitt artspecifika beteende bör formuleras. Detta ska ges regeringen till känna. En miljöberikning som diskuteras kraftigt är om kräver tillgång på badvatten eller inte. I vetenskapliga kommitté har frågan varit uppe och man har svängt något i sitt ställningstagande från att ha menat att det finns ett biologiskt behov hos att ha tillgång till badvatten till att badvatten är en kraftfull miljöberikning. I en tidigare rapport, som lämnat till regeringen, konstateras även här att tillgång till badvatten innebär en kraftig miljöberikning för . Enligt en rapport från representant i EU:s vetenskapliga kommitté för djurs hälsa och välfärd (SCAHAW), , är villig att arbeta mycket hårt för att få tillgång till badvatten. Ser man på hur beter sig i vilt tillstånd ingår, utan undantag, alltid tillgång till badvatten inom revir. Lägger man dessutom till vilket födoval i vilt tillstånd som har så består av födan av fisk. I gynnsamma fall är andelen . Mot denna bakgrund ser vi i att de fakta kring biologi som presenteras ytterst tydligt talar för att ska ha tillgång till badvatten. Om inte av biologiska behov så av anledningen att det är framfört som den starkaste miljöberikande åtgärden. Krav på tillgång till badvatten ska därför ställas för tillstånd för minkfarmning. Detta ska ges regeringen till känna. anser att djurskyddet måste stärkas . Vi kan omöjligt gå med på ett längre uppskov för näringen. uppmärksammades bristen på djurskydd inom pälsnäringen i ett antal veterinärrapporter. 1990 föreslog Lantbruksstyrelsen att pälsdjurshållningen skulle ges möjlighet att utveckla djurhållningsformer som uppfyller djurskyddslagens krav. Detta förslag JO-anmäldes dock. JO hänvisade till avvägning mellan djurskydd och produktionsintresse, vilket ledde till att några åtgärder inte vidtogs. Det har funnits ett kraftigt tryck såväl opinionsmässigt som politiskt för en förändrad hållning av pälsdjur. Trots detta har näringen inte tagit några egna initiativ till förändring. Åtgärder måste till ytterst skyndsamt. anser att näringen ska ha vidtagit åtgärder för att öka djurskyddet och leva upp till djurskyddslagen. Detta ska ges regeringen till känna.