mot · GS02Ju426 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för företagare att erhålla rättsskydd i samband med tvister mellan företagaren och en myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en skattskyldig inte skall tvingas inbetala skattehöjning och skattetillägg förrän dom har vunnit laga kraft.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. Småföretagens villkor avgörande för fler nya jobb De senaste årens utflyttning, rationalisering och nedläggning av svenska och utlandsägda storföretag ökar trycket på att främja det inhemska småföretagandet. Bara beräknas cirka 90 000 industrijobb ha lämnat . Det finns beräkningar där det hävdas att har gått miste om cirka 220 000 nya jobb inom landet, jobb som istället hamnat i andra länder. Många av de nya jobben utomlands har sin grund i att innovatörer sålt sina företagsidéer till kapitalstarka personer som förlagt företagen utomlands. Vid en internationell jämförelse har förhållandevis få småföretagare som dessutom är hårt beskattade. För att fler kreativa människor ska vilja och våga satsa på företagandet krävs det insikt hos majoritet och mod att våga ta itu med de hinder som står i vägen. Det är med oro som många kan konstatera att klimatet för småföretagen har hårdnat. Ett exempel är de nya förmånsrättsreglerna som skapat stora problem, främst utanför de stora tillväxtorterna där säkerheter i form av fastigheter har ett lägre marknadsvärde. Detta har försvårat kreditförsörjningen och även bidragit till kostsammare finansieringsmodeller som i förlängningen medför sämre lönsamhet. Orimliga krav på personlig borgen och uppsagda krediter hotar nu många småföretagare. Krångliga regelverk och svårtolkade bestämmelser anger småföretagare som mycket besvärande, inte bara att det ger merarbete utan främst för att många regler ökar byråkratin och skapar oro. Flera företagare anger att trots att de följer en myndighets anvisningar så kan det ändå uppstå ifrågasättande från en annan myndighet. Dessa tolkningssvårigheter myndigheterna emellan drabbar i första hand företagaren vars verksamhet begränsas alternativt stryps under pågående tvister. Tolkningssvårigheter av en otydlig lagstiftning hämmar företagandet och medför dessutom enormt stora samhällskostnader. Företagare vars verksamhet har ifrågasatts av en myndighet och där företagaren hävdar försummelse vid myndighetsutövning saknar rättsskydd för att kunna bedriva en process. Ingen hemförsäkring täcker en rättslig process som har sin grund i ett tidigare företag. ger inte rättshjälp till en f d företagare med en omsättning . Därmed torde rättshjälp eller rättsskydd vara obefintligt för en näringsidkare som anser sig felaktigt informerad av en myndighet. Det finns därför skäl att ordentligt utreda förutsättningarna för rättshjälp för näringsidkare i samband med tvister mellan företagaren och myndigheterna. Allas likhet inför domstolarna är en grundläggande mänsklig rättighet, det borde även omfatta en företagare som blivit felaktigt informerad av en myndighet. Detta ges regeringen tillkänna. Rättssäkerheten i skatteprocesser måste stärkas har beslutat om nya regler för bl a skattetillägg från . Utgångspunkten är att skattetillägg även fortsättningsvis ska tas ut vid inkomsttaxering och på moms-, punktskatte-, arbetsgivaravgift- och källskatteområden. Det man kan ifrågasätta är statens agerande att driva in skattetillägg före, innan dom meddelats. Systemet medför att personer döms på förhand, innan utredning och skatte-processen är avklarad. Den skattskyldige som fullgjort sin deklarationsplikt i laga ordning kan tvingas betala tillkommande skatt och skattetillägg innan utredning och dom fastställts. Möjlighet att begära anstånd finns om den skattskyldige kan ange svårigheter för detta. Rättssäkerheten för en företagare är naggad i kanten med nuvarande regler, ingen skall på förhand dömas innan en utredning är genomförd och domslut finns. Den skattskyldige bör därför inte tvingas att betala tillkommande skatt eller skattetillägg förrän beslutet om skattehöjningen och skattetillägget vunnit laga kraft. Detta ges regeringen tillkänna.