ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fi235 · 2004-10-01 00:00:00 — Kostnadsfördelning mellan kommun och stat i fråga om miljöinvesteringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att utreda ansvars- och kostnadsfördelning mellan kommun och stat där miljökraven leder till kommunala överinvesteringar i förhållande till vad det egna befolkningsunderlaget kräver. Låt mig ta som exempel. Kommunen är belägen i norra och är en av flera kommuner som pekade ut som ett nationellt riksintresse för turism och friluftsliv. För är kommunen av stort intresse och den är direkt utpekad för att ta på sig uppdraget att vara "badbalja". För kommunens del innebär detta riksintresse stora begränsningar för det kommunala självstyret och den egna kommunala planeringen. I kommunen bor ca 12 000 året-runt-invånare och den vanligaste boendeformen är eget hus. Av de 9 500 småhus som finns i kommunen används hälften som fritidshus. ökar befolkningen till ca 50 000 personer och därtill kommer dagsbesökare. Den stora variationen av antal människor som vistas i kommunen mellan och de övriga visar på orimligheten i att 12 000 kommuninvånare skall bekosta de överinvesteringar som miljömässigt krävs, men som framför allt beror på kommunens uppdrag att vara "hela badbalja". Därför bör regeringen ges i uppdrag att utreda ansvarsfördelningen mellan kommun och stat avseende miljörelaterade överinvesteringar som t.ex. i avloppsreningsverk med en överkapacitet den största delen av året.
mot · GS02Fi236 · 2004-10-02 00:00:00 — begär att regeringen låter tillsätta en utredning som analyserar hur samhället kan uppmuntra att pensionspengar i ökad utsträckning investeras i små och växande företag på regional nivå. Fondsparandet i aktier har ökat rekordartat och omfattar mer än . Men detta har inte fått någon större betydelse för de små företagens möjligheter att få tillgång till kapital för investeringar. Det är i princip endast de företag som är noterade på någon handelsplats som har fått tillgång till det riskvilliga kapital som placeras via pensionssparandet, och det är det ytterligt få småföretag som är. Pensionspengarna fungerar istället som ett anonymt kapital som söker högsta möjliga kortsiktiga avkastning på global nivå. Det är en trist utveckling. Samhället bör uppmuntra att pensionspengar i ökad utsträckning investeras i växande små företag på regional nivå. Staten bör därför ge ökade möjligheter att placera en del av pensionsavsättningarna i regionala pensionsfonder, bland annat inom ramen för PPM. Det bör också bli möjligt för regionala fonder att investera en större del av fondförmögenheten i onoterade bolag. Begränsningen för investeringar i onoterade bolag bör därför höjas från 10 till förslagsvis för regionala aktiefonder. I har man med stor framgång prövat regionala pensionsfonder som vid sina investeringar tar särskild hänsyn till samhälleliga mål som sysselsättning och arbetsmiljö. Fonderna är i huvudsak drivna av fackföreningar. Sammanlagt finns i dessa fonder, varav ungefär hälften i den största fonden FTQ i . I har skattenedsättningar fungerat som en särskild stimulans för investeringar i regionala fonder. I ger man en skattereduktion på för regionala fonder som med sina investeringar bidrar till uppfyllandet av samhälleliga mål. Från federalt håll ger man ytterligare skattereduktion. Även i bör förutsättningarna för den typen av skattereduktioner utredas.
mot · GS02Fi237 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteutjämning. Under större delen av har kommuner och landsting fått någon form av bidrag i syfte att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar. Men ett skatteutjämnings- system infördes först genom ett statligt utjämningsbidrag. modifierades skatteutjämningssystemet i omgångar men var finansierat av staten, med undantag för en skatteutjämningsavgift som infördes . genomfördes radikala förändringar i det statliga bidragssystemet till kommuner och landsting. De specialdestinerade bidragen försvann och ersattes med ett generellt bidrag. Dessutom avskaffades skatteutjämningsavgifter och avräkningsskatt. Både inkomst- och kostnadsutjämningen betalades fullt ut av kommunerna och landstingen själva. Små förändringar har därefter gjorts av system både vad gäller kostnadsutjämningen och inkomstutjämningen. Det statsbidrag och de utjämningssystem som gäller består av fyra delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, generellt statsbidrag och införanderegler. har hård kritik framförts mot det nuvarande systemet. Det är inte en uppgift att sköta utjämningen mellan kommunerna, det är statens ansvar. Vidare är det svåröverskådligt och det har en tydlig negativ marginaleffekt. Vissa kommuner och landsting har vid en ökning av skatteunderlaget fått lämna ifrån sig mer till utjämningen än vad de själva erhållit i skatteökning. Denna "pomperipossaeffekt" leder till att incitamenten för tillväxt förblir låga då effekten av ett ökat skatteunderlag blir väldigt liten eller t.o.m. negativ. behöver ett nytt utjämningssystem som bättre tar tillvara kommuners och landstings egna möjligheter till tillväxt. har det förts en debatt om en s.k. vattenkraftsåterbäring till de kommuner där vattenkraftsresurser har exploaterats. Motivet har varit att vattenkraftsutbyggnaden förstört möjligheterna att utnyttja vattendragen för fiske och turistupplevelse och därmed bidragit till den stagnation, låga tillväxt och låga marknadsförsörjning som karakteriserar många Norrlandskommuner. I en utredning av utjämningssystemet bör ett tilläggsdirektiv omfattande en s.k. vattenkraftsåterbäring finnas med.
mot · GS02Fi239 · 2004-10-02 00:00:00 — Översyn av lagen om offentlig upphandling begär att regeringen låter göra en översyn av lagen om offentlig upphandling och en förändring så att den kommunala driftsformen inte avgör huruvida offentlig upphandling skall ske enligt vad i motionen anförs. Det är få frågor som leder till så irriterade diskussioner ute i landets kommuner som spörsmål om lagen om offentlig upphandling. Oavsett partitillhörighet har förbannats åtskilliga gånger. En kommun som driver all verksamhet i traditionell förvaltning behöver inte bekymra sig om , men vill en kommun använda bolagsform för en rationell och effektiv verksamhet sätter genast käppar i hjulet. En kommun kan t.ex. inte använda sitt eget bostadsbolag för skötsel av en gymnasieskola om gymnasiet ligger i ett kommunalförbund, men hade bostadsbolaget istället varit i förvaltningsform hade inte blivit tillämplig. Det är inte rimligt att driftsformen avgör huruvida ska användas. Det bör vara egalt huruvida kommunerna använder sig av förvaltning, bolag, kommunalförbund eller gemensam nämnd. Utöver detta problem med finns det många andra. Lagen behöver en grundlig översyn. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Fi244 · 2004-10-04 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling (1992:1528) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verka för förändringar av reglerna för EU:s inre marknad. I samband med undertecknande av och de krav som ställdes föreslog regeringen i proposition 1992/93:88 om offentlig upphandling att därmed åtagit sig att införa regler som motsvarade om offentlig upphandling inom den inre marknaden. Genom avtalet skulle det skapas förutsättningar för en gemensam marknad för den offentliga upphandlingen inom hela det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Propositionen föreslog en omdaning i flera viktiga avseenden av det system som gällt i . Den svenska upphandlingen hade i materiellt hänseende skett med konkurrens, icke-diskriminering och objektivitet som främsta ledstjärnor. I den delen innebar krav inte någon förändring. Dessa låg snarare i att de medel som anbefalls och tillhandahålls för uppnående av dessa mål är noga angivna genom omfattande detaljregleringar av en upphandlings olika skeden. med lagen om offentlig upphandling och ett antal förändringar är erfarenheterna från kommuner och landsting inte enkom positiva. Särskilt i avseendet att kommuner och landsting inom den egna koncernen tvingas till offentlig upphandling. Framförallt kommuner väljer i vissa avseenden att driva delar av sina verksamheter i aktiebolagsform. Kommunernas syfte skiljer sig dock mot privata aktiebolag. Kommunala bolag syftar inte att skapa stora ekonomiska mervärden. Ändock är associationsformen den för verksamheten bästa. Lagen om offentlig upphandling innebär således att kommuner straffas genom att inte kunna omvandla delar av sin verksamhet från förvaltningsform till helägda bolag utan att därmed tvingas till upphandling.
mot · GS02Fi245 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gräns för skulders storlek innan betalningsanmärkning och registrering hos kreditupplysningsföretagen sker. begär att regeringen ser över regelverket vad gäller konsekvenserna av mindre förseelser så att individuella prövningar kan göras och straffet stå i proportion till förseelsen. Betalningsanmärkningar har blivit allt vanligare. Har man fått en betalningsanmärkning finns den kvar även oavsett skuldens storlek eller om den regleras. Konsekvenserna av anmärkningarna är stora. Den enskilde får till exempel inte teckna hyreskontrakt, låna pengar eller ens hyra en videofilm eller släpvagn. Det är självklart att man inte ska låna mer pengar än man kan betala tillbaka och att man betalar räkningar . Många vet dock inte hur lätt det är att få en betalningsanmärkning. Särskilt inte ungdomar. Även om anmärkningen har sin grund i att den enskilde, trots påminnelse, underlåtit att betala en skuld kan "straffet" för denna försumlighet ibland te sig i hårdaste laget. Även små belopp, till exempel som en skuld på , kan leda till en betalningsanmärkning. Inte minst ungdomar kan på grund av "oförstånd" hamna i svårigheter av denna anledning. Kommer anmärkningen till i samband med att den unge flyttar hemifrån och behöver hyra en egen bostad är problem ett faktum. Det kan inte anses rimligt att straffas för en skuld som är mindre än tusenlappen, om förseelsen är en engångföreteelse eller om den reglerats. Detta borde vägas in i bedömningen av betalningsanmärkelsen. Det är därför viktigt att sätta en gräns för hur stor den sammanlagda skulden får vara innan privatpersoner hamnar i de register över skuldsatta som kreditupplysningsföretagen har. En gräns bör därför införas och regelverket ses över för att man ska kunna möjliggöra individuell prövning, så att straffet står i proportion till förseelsen.
mot · GS02Fi252 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning: A 48:1 Kommunalekonomisk utjämning 55 198 000 000 +57 674 000 000 A 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting -500 000 000 A 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 600 000 000 -1 600 000 000 +55 574 000 000 Anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning De viktigaste förändringarna redovisas i nedanstående tabell. Sammantaget innebär våra förslag en ökning av anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning med i förhållande till regeringens förslag. Flera av förslag på skatteområdet, liksom på flera utgiftsområden, påverkar kommunernas intäkter och kostnader. Dessa förändringar neutraliseras enligt finansieringsprincipen. De viktigaste neutraliseringarna gäller dels vårt arbetsavdrag, som minskar kommunernas skatteintäkter, dels besparingar i transfereringssystemen som även de sänker kommunernas skatteintäkter. Kommunerna kompenseras fullt ut genom ökning av anslaget. Vidare påverkas kommunernas finanser av att vi vill överföra ansvaret för assistansersättningen från kommunerna till staten. Genom vårt förslag om höjd maxtaxa får kommunerna ökade intäkter, vilka neutraliseras genom en minskning av statsbidragen. Vi avvisar regeringens förslag till vårdgaranti och medel för ökad tillgänglighet i vården, och har i stället egna förslag på dessa områden. Därigenom minskar anslaget 48:1 i förhållande till regeringens förslag. Våra förslag om förändringar i skatteutjämningssystemet leder till en ökning av anslaget. Vi genomför slutligen en generell höjning av anslagen till kommunerna motsvarande . Beräkning av anslaget 48:1, skillnad mot regeringen Neutralisering av kommuneffekt av besparingar i transfererings systemen Varav sjukpenning och rehabilitering m.m. Varav aktivitets- och sjukersättningar m.m. Varav bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Neutraliseringar p.g.a. statligt övertagande av verksamhet - 1 900 000 Varav kostnader för statlig assistansersättning - 1 900 000 Neutraliseringar p.g.a. ändrade regler för verksamhet - 1 300 000 - 1 300 000 Nej till vissa av regeringens förslag - 1 950 000 Nej till regeringens vårdgaranti och tillgänglighetspengar - 1 950 000 Övriga förändringar av anslaget 48:1 Varav förändringar av skatteutjämningssystemet Varav generell höjning av statsbidragen till kommunerna Anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting politik bygger på att skapa stabila förutsättningar för kommuner och landsting. Det innebär att behovet av plötsliga brandkårsutryckningar för att rädda kommuner eller landsting som inte klarar sin ekonomi minskar betydligt. Vi vill reservera användningen av detta anslag till genuint oförtsägbara händelser, och menar därför att anslaget kan minska betydligt. Anslag 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Vi vill att staten övertar ansvaret för LSS-kostnader. Vi anvisar medel till detta under utgiftsområde 9. Anslaget 48:3 avvisas därför.
mot · GS02Fi253 · 2004-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 enligt uppställning: -1 690 000 -1 766 000 () ansvarar för den sektorsövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Verksamheten omsluter varav cirka hälften är avgiftsfinansierat. I samband med behandlingen av betänkandet om en ny statistiklagstiftning ifrågasatte omfattningen av vad som skall ingå i begreppet officiell statistik. anser att SCB:s uppgifter bör begränsas. För att säkerställa efterfrågan är det därför rimligt att eftersträva en ökad grad av avgiftsfinansiering. Mot denna bakgrund minskas anslaget enligt tabellen ovan. () skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. anser att NOU bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Besparingar möjliggörs genom de samordningsfördelar som uppnås. Mot denna bakgrund minskas anslagen enligt tabellen ovan. Vad gäller anser att respektive myndighet skall tillse att kvalitets- och kompetensförsörjningen upprätthålls. Mot denna bakgrund anser att rådet kan avvecklas. har motsatt sig införandet av en trängselskatt. I enlighet med detta ställningstagande anslås inga medel för detta ändamål.
mot · GS02Fi254 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställningen: 92:1 Räntor på statsskulden 38 600 000 000 -675 000 000 92: 3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning -7 000 000 -682 000 000 Vi anser att det är angeläget att minska statsskulden från dagens höga nivå. Detta sker bland annat genom privatisering av statligt ägda företag. Vårt alternativ innebär därmed att statsskuldräntorna sjunker i motsvarande utsträckning, liksom provisionskostnaderna i samband med upplåning och skuldförvaltning.
mot · GS02Fi255 · 2004-10-04 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 92:1 Räntor på statsskulden -1 137 000 -1 137 000 I budgetförslag föreslås försäljning av statlig egendom och statliga företag för ytterligare 35 miljarder utöver vad regeringen föreslagit . Som en följd av detta samt starkare budgetsaldo föreslås anslaget 92:1 Räntor på statsskulden minska.
mot · GS02Fi257 · 2004-10-03 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt följande uppställning: Anslag (tkr) 90:2 Försök med trängselskatt i -1 690 000 -1 918 000 Offentliga myndigheters verksamhet behöver åläggas generella besparingskrav som bygger på effektivisering. Dels i tillämpning, dels i volym. föreslår därför i sitt budgetalternativ neddragningar på ett antal anslagsområden. Inom utgiftsområdet görs besparingar på myndigheters administration för , , , , och ; minskningarna är på 5, 10, 25, 65, 5 respektive . motsatte sig införandet av samt . Anslagen 1:9 samt 1:10 bör därför avvecklas. budgetalternativ innebär en ökad amortering på statsskulden, vilket torde minska förvaltningskostnaderna hos Riksgälden. Därmed kan anslaget minskas med . anser att försöket med trängselskatt i är en angelägenhet. Statens kostnader skall därför minskas med för budgeterade belopp om sammantaget och därför tas anslaget 90:2 bort i sin helhet.
mot · GS02Fi262 · 2004-10-01 00:00:00 — Statlig mark i skärgården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att den statliga ändamålsmarken i förblir i allmän ägo. Flertalet av de områden som försvarsmyndigheten arrenderar av har som skyddsobjekt haft tillträdesförbud för allmänheten. Det innebär att flora och fauna i dessa områden i stort sett är orörda. När tillträdesförbudet upphör krävs en tillsyn och förvaltning för att naturvärdena inte ska förfaras utan kunna behålla sin attraktionskraft för det rörliga friluftslivet. Redan anlagda vägar gör områdena tillgängliga för funktionshindrade. De baracker som tidigare använts av försvaret är lämpliga till vandrarhems-, läger- och kolloverksamhet. Andra områden är lämpliga för bostadsbyggande, t.ex. allmännyttiga bostäder för att underlätta för ökat fastboende. Avgörande för en levande skärgård är att det finns bostäder och arbete men det krävs också offentlig service. För att klara av att upprätthålla samhällsservicen måste flexibla lösningar tillvaratas t.ex. genom båtburna medborgarkontor. De fritids- och deltidsboende, liksom båtfolket och tillfälliga besökare, är viktiga för att servicenivån i skärgården skall kunna upprätthållas och vidareutvecklas. Flera nya vandrarhem har öppnat och nya skärgårdskrogar har etablerats . Trots detta kommer det framtida friluftslivet att kräva ytterligare övernattnings- och besöksanläggningar liksom utökade anläggningar för båtburna besökare. Det är också viktigt att uppmärksamma de möjligheter som vintern i skärgården ger i form av annorlunda aktiviteter. Statlig mark som inte längre behövs för sin ursprungliga verksamhet ska kunna användas till det rörliga friluftslivet samt andra samhällsnyttiga ändamål i skärgården.
mot · GS02Fi263 · 2004-10-05 00:00:00 — Minskning av antalet myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reducera antalet myndigheter i . Behovet av prioriteringar är stort inom offentlig sektor. Om byråkrati och administration kan begränsas blir resurserna till kärnverksamhet större och möjligheterna att minska skatteuttaget ökar. Effektiviseringar i administrationen kan också blir nödvändiga framöver då behovet av arbetskraft i kommuner, landsting och inte minst i den privata sektorn kommer att öka. Antalet myndigheter är bl.a. ett resultat av en överdriven regleringsiver. Ett exempel är att 1 600 lagar och förordningar styr kommunernas verksamheter. Alla dessa regler kontrolleras, administreras och följs upp. Och de blir fler . Det finns all anledning att ifrågasätta det stora antalet myndigheter i . påbörjade den danska regeringen ett arbete med att gå igenom samtliga myndigheter, råd och institutioner. Syftet var bl.a. att genomföra effektiviseringar, minska dubbelarbete och avveckla myndigheter med huvudsakligen opinionsbildande verksamhet. redovisade en utvärdering som visar att 374 myndigheter har lagts ned . Det har ännu inte genomförts någon samlad utredning av konsekvenserna av nedläggningarna, men regeringen menar att nedläggningarna har inneburit en besparing på . Då nedläggningarna oftast fastställts genom beslut på de enskilda departementens områden finns det inte heller något samlat beslutsunderlag. Vi bör i påbörja en liknande kritisk genomgång av våra myndigheter som den som pågår i .
mot · GS02Fi265 · 2004-10-05 00:00:00 — Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 anvisar för till utgiftsområde 26 anslag 92:1 Räntor på statsskulden 15 mindre än vad regeringen föreslagit eller således 37 . Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad försäljning av statligt ägda företag med 50, 60 respektive mer än vad regeringen räknar 2005-2007, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförändringar som är resultatet av budgetalternativ minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperioden beräknas statsskulden med politik minska med ca jämfört med Socialdemokraternas politik där statsskulden ökar med . Skillnaden på ca motsvarar skillnaden i försäljningsinkomster samt ett ökat finansiellt sparande. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade kalkylräntor, kan minskas med och året därefter med . kan ramen minskas med . Hänsyn har då tagits till att försäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att försäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har budgeterats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel ) kommer att minska med och . Detta framgår av och redovisas även i budgetmotion samt skattemotion för .
mot · GS02Fi267 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allmänna inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnads- och intäktsfördelningen inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underlåtenhet att för klargöra vilka åtgärder den avser att vidta med anledning av rekommendationer i rapporten 2004:8. har granskat uppdragsverksamhet. Rapporten publicerades och överlämnades då till regeringen. beslutade vid prövningen av att inte sända denna vidare till eftersom något direkt lagstiftningsbehov inte förelåg och styrelsen tog det för givet att regeringen i årets budgetproposition skulle återkomma och efterkomma förslag. Så har märkligt nog emellertid inte skett. Det är bakgrunden till denna annars - om regeringen följt förslag - obehövliga men angelägna motion. Vi avstår här från att redogöra för iakttagelser. De finns dokumenterade i RiR 2004:8. rekommendationer (sidorna 88-89) är väl sammanfattade i punktform, inte minst vad gäller uppdragsverksamheten, vars omfattning av hela SCB-verksamheten numera är mycket betydande, där intäkts- och kostnadsfrågorna har både företagsekonomiska och konkurrensmässiga aspekter. påtalade, mot bakgrund av beslut att SCB:s verksamhet, publikationer och tillkännagivanden skall präglas av tillförlitlighet, att regeringen bör förtydliga SCB:s uppdrag, skapa bättre förutsättningar för insyn i uppdragsverksamhetens innehåll och klargöra vilka principer som skall gälla för myndighetens prissättning samt uppföljning och kontroll av hur SCB sätter sina avgifter och om verksamheten bedrivs med full kostnadstäckning. Regeringen har på alla dessa punkter underlåtit att efterkomma rekommendationer. Huruvida detta beror på att regeringen inte delar åsikter eller på andra grunder inte avser följa vad sagt, är omöjligt att veta. Under alla förhållanden är det värt att inte underrätta om vilka åtgärder regeringen avser vidtaga i anledning av . Det avser vi nu att skall ge regeringen till känna.