ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Fö32 · 2004-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation beslutar att det nuvarande servicekontoret tillhörande Försvarsmaktens logistik fortsatt skall finnas kvar i organisationen och vara lokaliserat till i enlighet med vad i motionen anförs. beslutar att övrig serviceverksamhet för logistikverksamhet för Försvarsmaktens logistik i landet samordnas i en gemensam administrations- och serviceenhet och samlokaliseras med nuvarande serviceenhet i i enlighet med vad i motionen anförs. bör tydligt uttala att nuvarande serviceenhet för Försvarsmaktens logistik (FMLOG) i ska finnas kvar i den framtida försvarsorganisationen. bör övrig serviceverksamhet för Försvarsmaktens logistik i landet samlokaliseras med Visbykontoret. I samband med presentation av försvarspropositionen sades att FMLOG:s enhet för ekonomi- och löneredovisning skall finnas kvar i . har ledningen för deklarerat att de har för avsikt att avveckla all sin verksamhet på orter där övriga förband läggs ned. Osäkerhet tycks således råda om FMLOG:s verksamhet för framtiden. Vad jag nu erfar står ledningen fast vid avvecklingstanken och oron är stor för vad som händer med FMLOG:s servicekontor i . Denna osäkerhet bör i särskilt beslut skingra. FMLOG:s servicekontor i , som arbetar med ekonomi- och löneadministrativt stöd åt Försvarsmaktens förband i , etablerades . Etableringen var då ett led i regionalpolitiskt stöd och ersättningsjobb från förra försvarsbeslutet. arbetsmarknad har fått kännas vid stora ansträngningar inte minst genom tidigare försvarsbeslut och nedläggningen av . För att säkerställa att servicekontorets verksamhet skall finnas kvar i krävs därför att regeringen i ett regeringsbeslut, alternativt i regleringsbrevet till Försvarsmakten, anvisar att verksamheten skall finnas i . Servicekontoret i har 66 årsanställda. Stora möjligheter finns också att utveckla verksamheten vid servicekontoret i till att omfatta administrativt stöd för hela Försvarsmakten avseende ekonomi- och löneredovisning, rese- samt personalstödstjänst. Genom en samordning till skulle besparingar kunna göras inom Försvarsmaktens stödverksamheten till förmån för kärnverksamheten. Servicekontoret i har de förutsättningar när det gäller kompetens, tekniska förutsättningar och ändamålsenliga lokaler som behövs för en utveckling och samlokalisering av den administrativa verksamheten inom FMLOG till . En samordnad enhet på skulle innebära 200-250 arbetstillfällen vilket skulle vara ett välbehövligt tillskott på den Gotländska arbetsmarknaden. bör därför besluta om en samlokalisering av FMLOG:s verksamhet till .
mot · GS02Fö33 · 2004-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Försvarsmakten uppdraget att ta fram ett nytt förslag till grundorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i det nya förslaget till grundorganisation låta en oberoende instans genomföra en kostnadskalkyl för flyttningar av verksamheter och för framtida nya driftskostnader i förhållande till att ha dessa kvar samt beräkna de regionalpolitiska ekonomiska konsekvenserna för de olika alternativen. Regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar är ett bra dokument som uttrycker väl genomtänkta motiv till hur Försvarsmakten skall kunna anpassas till ett modernt försvar i ett nytt . Ambitionen i propositionen är god. Dock kan man konstatera att de ekonomiska ramarna inte uppfyller ambitionerna särskilt när det gäller ökade internationella insatser. Det är viktigt att utöka dessa insatser bl.a. för att stärka vår egen säkerhet. De framtida uppgifterna för Försvarsmakten förutsätter väl samövade förband. För att utbilda och upprätthålla dessa krävs tillräcklig kapacitet. Det som efterfrågas är flexibla marktrupper utbildade för strid. Därför bör grundorganisationen byggas upp kring väl sammansatta garnisoner. Dessa blir kostnadseffektiva och har stor flexibilitet och kan växla mellan olika uppdrag. garnison är ett exempel på detta. Här utbildas mekaniserat infanteri och logistikförband. Regeringens proposition 2004/05:43 med förslag till Försvarsmaktens grundorganisation har inte följt de direktiv som togs fram inför utarbetandet av förslaget. Där står det bland annat att s.k. solitärer skall undvikas och att det är viktigt att bibehålla hela garnisoner. Man skulle även ta hänsyn till regionalpolitiska aspekter. Propositionen har som mål att minska försvarets kostnader. Trots det medför regeringens förslag stora omlokaliseringar, nya och onödiga investeringar och därmed också troligtvis kommande högre drifts- och hyreskostnader. Vid Östersundsgarnisonen har man gjort investeringar i storleksordning . Garnisonen har en hög standard och har kapacitet att utöka sin verksamhet utan direkta investeringar. För kommun och har försvarets verksamhet stor betydelse. Garnisonen med sina 1 600 anställda och 1 250 värnpliktiga har ett stort inflytande på arbetsmarknaden i en kommun med 58 000 invånare. Därtill kommer de anhöriga. Förslaget till grundorganisation bör omarbetas och det är lämpligt att en oberoende instans genomför en heltäckande och långsiktig kostnadskalkyl som inkluderar de regionalpolitiska ekonomiska konsekvenserna av olika alternativ. Enligt ovanstående finns det inga övertygande skäl att avveckla garnison i ett läge där Försvarsmakten, för att kunna genomföra internationella insatser, behöver just de utbildningsplattformar som garnisonen redan har. En avveckling av garnison framstår som än mer olämplig och oklok med hänvisning till regionens svåra arbetsmarknads- och regionalpolitiska problem.
mot · GS02Fö34 · 2004-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation beslutar att , P 18, även i fortsättningen skall ingå i försvarets grundorganisation. Enligt propositionen föreslås nedläggning av bl.a. . De överväganden som ligger till grund för bedömningen är inte särskilt väl beskrivna. Inför beslut i frågan är det viktigt att fästa uppmärksamhet på några viktiga aspekter. Svensk militär har ett stort engagemang i internationella insatser. En betydande del av den trupp som sätts in i internationella uppdrag utbildas vid P 18 i . Det framtida försvaret kommer i än större utsträckning vara inriktat på internationella insatser inom ramen för EU och FN. måste ha en hög ambitionsnivå när det gäller denna typ av uppdrag för att trygga fred och säkerhet. När kvinnor och män skickas ut på internationella uppdrag är det viktigt att de har den bästa möjliga utrustningen och den bästa möjliga utbildningen. För att kunna garantera försvarsmaktens förmåga att utbilda trupp som motsvarar ambitionen för de internationella insatserna finns det mycket som tyder på att det behövs ytterligare plattformer som kan utbilda stridande förband. Eftersom P 18 är en framgångsrik utbildare till internationella insatser och dessutom utbildar förband av den typ som ofta efterfrågas i internationella sammanhang förefaller det självklart att P 18 har en plats i försvarets grundorganisation även . Vid sidan av ett ökat internationellt engagemang kommer militärens samspel med det civila samhället att spela en allt större roll. Försvarsmakten har en viktig roll när det gäller att stödja det civila samhället vid svåra påfrestningar i fredstid. Det kan handla om skydd, bevakning, transporter, sökning, räddning etc. Det finns även andra riskfyllda scenarier såsom terrorhot, där akuta behov uppstår. Vi påminns så gott som om brutala och svårförutsebara hot. Sammanfattningsvis talar följande argument för att en av grundorganisationernas utbildningsplattformer bör finnas på även . är en bra plattform för utbildning av mekaniserade förband för internationella och nationella uppgifter inte minst med tanke på de färska erfarenheterna från Kosovo för P 18. läge gör det möjligt att öva tillsammans med flyg och marin från andra länder. erbjuder goda övningsmöjligheter, inte minst att öva skarpt i bataljonsförband. centralt placerad i har ett viktigt strategiskt försvarspolitiskt läge.
mot · GS02Fö35 · 2004-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation beslutar att I 5, F 4, MHS Ö och ATS inte skall avvecklas respektive omlokaliseras. Moderata samlingspartiet har tillsammans med de övriga borgerliga partierna sökt en bred överenskommelse om försvarets utveckling med regeringen. Dessa försök har dock avvisats av regeringen. I och med detta handlande har nu att fatta beslut om Försvarsmaktens grundorganisation grundat på ett förslag som både har en felaktig inriktning och är grundat på otillräckliga ekonomiska resurser. Konsekvenserna av detta beslut blir stora inte minst för , där hela garnisonen kommer att läggas ned om regeringens förslag blir verklighet. garnison är en omvittnat väl fungerande militär enhet belägen mitt i . Vid garnison finns mycket goda möjligheter till samövning mellan olika vapenslag. Vidare är de militära skolverksamheterna Arméns tekniska skola (ATS) och () väl integrerade med den civila , som dessutom blir universitet . Samarbetet mellan de militära enheterna, den civila högskoleutbildningen och samhället i övrigt har skapat en mycket kostnadseffektiv garnison. Genom de 1 500 personer som är direkt anställda vid garnison, tillsammans med underleverantörer i flera led, är garnisonen en viktig motor i den regionala ekonomin. Till detta skall läggas det stora militära geografiska vakuum som uppstår mellan i och Bodens garnison, om garnison läggs ned. Till skillnad från regeringen anser jag att dessa förhållanden mer än väl överväger de skäl som regeringen anger för nedläggning av I 5, F 4 och MHS Ö samt omlokalisering av ATS till FTS som avses sättas upp i .
mot · GS02Fö37 · 2004-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av räddningshelikoptrar i . Ska vara utan räddningshelikoptrar är frågan som många ställer sig efter att ha tagit del av förslag som säger att det sjöoperativa helikopterförbandet på ska flyttas. Flyttas helikopterverksamheten från medför det en närmast total skrotning av möjligheten att från med helikopter snabbt rädda personer vid en såväl mindre som större katastrof påÅlands hav eller i . Vi är många som minns den fasansfulla natten då Estonia förliste och hoppas innerligt att detta inte kommer att upprepas, men man måste ändå ha lärt sig att det är viktigt att det finns en beredskap för att klara svåra händelser. Så som världen ser ut går det inte heller att blunda för att , och inte minst vår huvudstad, kan vara mål för en terrorattack. Även i ett försvar som står inför en förändring vet vi att helikopterinsatser är ovärderliga hjälpmedel. flygfält i utgör en bas för helikopterverksamheten och bör bestå. Här finns en uppbyggd infrastruktur som även i fortsättningen måste tas tillvara. Det är både ekonomiskt och humanitärt försvarbart att även i fortsättningen ha kvar stationeringen i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GS02Ju18 · 2004-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:37 antagande av rådets beslut om införande av ett antal nya funktioner för Schengens informationssystem avslår förslag till ändring i artikel 94:3 p.j., . Den föreslagna propositionen innehåller flera bra delar som efterfrågat. Detta gäller framför allt en ökad kontroll av användandet av registren. Säkerheten i systemet ökar genom att alla sökningar nu kommer att kunna kontrolleras. Detta innebär att möjligheten till missbruk minskar. Det är också positivt att ansvaret för de nationella tillsynsmyndigheterna belyses i texten. Även när det gäller vissa delar av utvidgningen ställer sig inte avvisande. Detta gäller registrering av containrar liksom flygplan och liknande. Detta kan ses som en logisk ändring med tanke på registrets syfte. När det gäller ändringen i frågan om vad som får registreras om person ställer sig dock avvisande till ändringen av punkten 94:3 p.j. Den föreslagna ändringen innebär att även "typ av brott" ska kunna registreras i det centrala registret. anser att så lite som möjligt ska registreras i ett centralt register när det gäller uppgifter om person. I det nu aktuella fallet är dock anledningen till vårt ställningstagande att vi anser att denna typ av uppgifter ska finnas som så kallad tilläggsinformation hos det nationella . Brottsrubriceringar är inte gemensamma för . Synen på olika brotts farlighet skiljer sig ocksååt. Om den nationella myndigheten enligt punkten 94:3 p.j. angivit att den eftersökta kan vara beväpnad eller tillgripa våld torde detta vara fullt tillräckligt med information i ett initialskede. Övrig information får sedan sökas från den registrerande statens SIRENE-kontor. ser med oro på försöken att harmonisera straffrätten i allt större takt. Detta är en fråga som inte har diskuterats och där det inte finns någon folklig förankring. Straffrätten i de olika länderna skiljer sig åt och detta kan innebära feltolkningar som kan få förödande konsekvenser för den enskilde. Dessutom anser vi att subsidiaritetsprincipen måste råda även när det gäller registerföring. Det som inte är nödvändigt att ha i centrala register ska inte heller finnas där. Med anledning av ovanstående anser att den föreslagna regleringen av 94:3 p.j.
mot · GS02Ju20 · 2004-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:41 Förbättrad kontroll av rättsliga biträdens ersättningsanspråk, m.m. avslår regeringens förslag att överflytta rätten att överklaga beslut om ersättning av allmänna medel till rättsliga biträden m.m. från till Justitiekanslern. I propositionen föreslås att rätten att överklaga beslut som fattas av domstolar och andra myndigheter angående bland annat ersättning av allmänna medel till rättsliga biträden (den så kallade talerätten) flyttas från till Justitiekanslern. Detta har med rätta avstyrkts, inte kunnat tillstyrkas, ifrågasatts eller liknande av flera remissinstanser, bland annat av ombudsmän (), Regeringsrätten, och och . Även Lagrådet har starkt ifrågasatt överföringen av kontrollfunktionen till Justitiekanslern. anser att Justitiekanslern genom regeringens förslag kan komma att i vissa fall få dubbla roller som företrädare för staten. Mot förslaget kan även anföras, vilket Lagrådet gjort, att uppgiften som ersättningsgranskare inte är förenlig med Justitiekanslerns exklusiva tillsynsroll och dess kvalificerade uppgifter. Av det ovanstående följer att den av regeringen föreslagna lösningen inte är tillfyllest. anser att därför ska avslå förslaget i denna del. ställer sig även negativa till den av regeringen föreslagna ordningen att domstolen bör höra åklagaren om ett rättsligt biträde eller en särskild företrädare för barn yrkar ersättning av allmänna medel med (inklusive mervärdesskatt) eller mer i ett mål som rör brott som hör under allmänt åtal. Detta bör, enligt regeringen, regleras i förordning. Åklagarna och de rättsliga biträdena står på olika sidor i processen. finner det olämpligt att åklagarna på det föreslagna sättet ska kontrollera de rättsliga biträdena eller särskilda företrädarna för barn. Att åklagarsidan ska ha rätt att bedöma skäligheten i det rättsliga biträdets yrkande om ersättning medan det rättsliga biträdet inte har rätt att bedöma skäligheten i åklagarsidans tidsåtgång eller liknande, är inte lämpligt och leder till en oönskad skevhet i systemet. Den föreslagna ordningen riskerar dessutom förlänga och fördyra rättsprocessen ytterligare. anser också att det är av största vikt att betona tilltron till olika professioner. Av det ovanstående följer att någon ytterligare kontroll över de rättsliga biträdenas ersättningsyrkanden än den som domstolen utövar inte är nödvändig. Skånberg (kd)
mot · GS02N2 · 2004-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:40 Ändringar i minerallagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en äganderättsutredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om undersökningstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mineralersättningar. Äganderätten som drivkraft för tillväxt och skapande av välfärd kan inte nog understrykas. Detta kan historien vittna om genom århundraden. Därför är det angeläget att denna rätt också omgärdas av mycket starkt lagskydd. I den nu aktuella propositionen finns det inslag som i någon mån förstärker en urgröpt äganderätt vid mineralutvinning. Detta är självklart positivt men dessvärre har inte regeringen vågat eller velat gå tillräckligt långt för att återupprätta en äganderätt värd namnet. När det gäller äganderätten till mark är det vår uppfattning att den är tredimensionell. Det innebär att den är begränsad enligt lantmäteriförättning i markplan och i princip oändlig i djup- och höjdled. Har man väl klargjort denna fysiska begränsning kan efterföljande frågor också lättare hanteras. Jag utgår från att en utredning tillsätts för att fastlägga äganderättens fysiska begränsningar i enlighet med vad som ovan beskrivits. När det så gäller de egentliga förslagen i propositionen har jag följande förslag till förbättringar: I samband med att ett undersökningstillstånd behandlas skall givetvis markägare och andra sakägare ges möjlighet att yttra sig. Dessutom skall en markägare som gör sannolikt att kunna delta i undersökning och utvinning till andel som motsvarar den egna marken ges möjlighet att delta. Detta deltagande skall givetvis vara förknippat med att vederbörande också påtar sig finansieringsansvaret motsvarande andelen av den egna marken i det totala projektet. Det är att markägaren ges en rätt till någon form av ersättning för de mineraler som utvinns från dennes mark. Däremot är det inte tillfredsställande att detta inte omfattar de redan pågående utvinningarna. Vi föreslår därför att alla markägare skall omfattas av mineralersättningarna. De redan pågående utvinningarna kan dock ges en lämplig övergångstid med en successiv höjning av ersättningen intill dess att lagens nivåär uppnådd. Eftersom det i propositionen saknas underlag för den föreslagna markersättningens rimlighet måste regeringen återkomma till med sådant och vid behov förslag om annan ersättningsnivå. Förslaget att en del av ersättningen skall tillfalla staten måste avvisas. Hela ersättningen skall tillfalla markägaren.
mot · GS02N3 · 2004-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:40 Ändringar i minerallagen begär att regeringen återkommer med förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. Tyvärr behandlar inte propositionen ansvarssituationen för nedlagda gruvor som på sina håll är bekymmersam. har en lång och framgångsrik historia som gruvnation. Under århundraden har bl a järn-, silver- och guldmalm och förädlade varor av dessa produkter varit bland våra viktigaste exportprodukter. Några välkända exempel är och . Kronan, eller staten som det numera heter, har tjänat stora pengar på gruvdriften. Detta genom att upplåta så kallad koncession för gruvbrytning. Även andra former av gruvbrytning förekommer eller har förekommit där ett exempel är kalkbrytning. har många gruvor också lagts ner på grund av minskad lönsamhet eller att malmen helt enkelt tagit slut. reglerar minerallagen hur områden i vilka gruvdrift bedrivits skall återställas och vilka ersättningsregler som gäller för de som upplåter mark för gruvdrift. Skadeståndsreglerna är dessutom tydliga och väl definierade. Förhållandet för de som råkar ha sin mark inom gamla gruvområden eller förvärvar mark inom dessa områden är dock mer osäkert. Särskilt illa är det för de som förvärvade marken . Om en kommun eller staten upplåter mark som tidigare (historiskt) har använts för gruvbrytning så finns inte tillräckligt rättsskydd för köparen av denna mark om det till exempel visar sig att gruvgångar utgör en fara för fastigheten eller de boende. Ersättningar för återställande eller säkring av marken utgår i vissa fall inte. Om det visar sig att det finns en stoll under en fastighet och marken undermineras så att sättningar uppstår, och att denna stoll inte längre används samt att någon gruvrätt eller förpliktelse för ägarna av utmålan att ansvara för stollen inte längre finns, är det därför varje fastighetsägares enskilda angelägenhet att ta ansvar för sin mark. Detta även om det är kommunalt förvärvad mark och att det är kommunen som har lämnat byggnadslov. För en enskild fastighetsägare är det då ofta fråga om stora kostnader som dessutom ställer krav på att teknisk expertis är inblandad i återställandet. Har marken satt sig eller rasat är det inte bara fråga om att schakta på några billass grus och fylla igen hållet. Det accepterar varken kommunen eller eftersom stollen i många fall fungerar som dagvattenledning eller omfattar flera 100-tals meter sträckning genom flera fastigheter. Jag anser att rättsläget behöver förbättras för de fastighetsägare som är i dylika situationer och föreslår att regeringen återkommer till med förslag i denna riktning.
mot · GS02Sf10 · 2004-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:28 Bostadsersättning för asylsökande Regeringen föreslår att bostadsersättningen för asylsökande som väljer eget boende avskaffas . Regeringen beräknar att en besparing på uppkommer 2005 till följd av förslaget. Regeringen har då utgått från att av dem som bor i eget boende kommer att flytta till anläggningsboende. En plats i anläggning kommer att innebära en merkostnad för jämfört med eget boende. de gröna konstaterar att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget om slopad bostadsersättning inte redovisats på ett korrekt sätt i budgetpropositionen vad avser härledning av anslagsnivåer till 2007. Då förslaget har ekonomiska konsekvenser bör det därför inte genomföras. Dessutom har förslaget, förutom att propositionen är budgetpåverkande, inte funnits med när överenskommelsen om budgeten slöts. de gröna anser att det är en mänsklig rättighet att människor får välja att bosätta sig var de vill. Det är att omyndigförklara enskilda individer om förslaget om bostadsersättning för asylsökande skulle bifallas.