mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — En hög offentlig upplåning riskerar också att minska trovärdigheten för den samlade ekonomiska politiken. Budgetunderskott och hög upplåning skapar en risk för att finanspolitiken och penningpolitiken kommer i konflikt med varandra. Att sunda statsfinanser upprätthålls är en förutsättning för att centralbankens prisstabilitetsmål skall vara trovärdigt. Det är sannolikt att stora underskott och hög skuldsättning skulle bidra till att skulle tvingas agera mer kraftfullt för att upprätthålla inflationsmålet.9 Vi förordar att finanspolitiken inriktas på att uppnå en långsiktigt uthållig skuldsättning för den konsoliderade offentliga sektorn (se avsnitt 9.1). Vi anser att det bör ske genom ett övergripande budgetmål om ett överskott i den samlade offentliga sektorn som bör motsvara av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Vi kommer att argumentera för att det mest lämpliga instrumentet för att upprätthålla det övergripande budgetmålet är ett årligt saldomål för det finansiella sparandet i statsfinanserna. 5.1.2Det måste löna sig att arbeta Att öka arbetsutbudet är avgörande för att skall klara av att möta de krav som en åldrande befolkning ställer. Ett större arbetsutbud innebär att produktionsförmågan ökar. Därmed stiger utrymmet både för hushållens konsumtion och för de skatteintäkter som finansierar välfärden. Ett ökat arbetsutbud, som möts av stigande sysselsättning i den privata sektorn, är också av avgörande betydelse för uthålligheten i de offentliga finanserna. En tillväxt som drivs av stigande produktivitet är inte tillräcklig.Därför måste det löna sig bättre att arbeta och sämre att inte arbeta. Vi menar att det är nödvändigt att både sänka skatterna och strama åt bidragen. Det är viktigt att skattesänkningarna utformas för att ge största möjliga effekt på arbetsutbudet. Dels bör skattesänkningar inriktas mot arbetsinkomster, dels bör de riktas mot de grupper som har störst möjligheter att öka sitt arbetsutbud. Låg- och medelinkomsttagare samt kvinnor är mer benägna att ändra sitt beteende än höginkomsttagare och män (i kapitel 6 presenterar vi ett förslag till förändringar med en sådan inriktning). En sådan inriktning har också fördelen att effektivitetsvinsten kombineras med en anständig fördelningsprofil, vilket kan reducera risken för att reformen drabbas av motstånd från olika särintressen.10 Det är viktigt att strama åt de bidrag som ökar utflödet från arbetsmarknaden. En rad studier visar att förändringar av ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna har märkbara effekter på arbetsutbudet (se avsnitt 10.1). har mot denna bakgrund presenterat en rad förslag som bidrar till att strama åt sjukpenningen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, förtidspensionerna och studiefinansieringen. I vårmotionen angavs att en rad ytterligare förslag övervägdes. I denna budgetmotion preciseras dessa förslag. Det gäller t.ex. att förstärka arbetsgivares incitament att anställa långtidssjukskrivna, att sänka ersättningen i sjukpenningen till och till därefter, att reducera ersättningen vid sjukersättning (förtidspension) till och att förtidspensionen samordnas med ålderspensionen . En av de viktigaste utmaningarna för att få fler i arbete är att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Åtgärder som varaktigt bidrar till att sänka den arbetslöshetsnivå som är förenlig med låg och stabil inflation är av avgörande betydelse. Åtgärder som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt kan också bidra till att sysselsättningen långsiktigt ökar. Genom reformer som minskar trögheterna på arbetsmarknaden förbättras ekonomins förmåga att hantera störningar, vilket minskar variationerna i resursutnyttjandet och kan bidra till att penningpolitiken mer effektivt upprätthåller stabila priser. I kapitel 7 presenteras riktlinjer för hur arbetsmarknadspolitiken i vid mening kan reformeras. Det handlar bl.a. om att sänka arbetslöshetsersättningen till och till därefter, striktare efterlevnad av regelverket och att den bortre parentesen tillåts verka. AMS bör få större självständighet genom tydligare mål, större möjligheter att styra över åtgärdssammansättningen och mindre politisk styrning. 5.1.3Den offentliga sektorn måste reformeras Kombinationen av att välfärdsefterfrågan stiger med inkomsten, att produktivitetsutvecklingen är svagare i arbetsintensiv tjänsteproduktion än i ekonomin som helhet samt att en åldrande befolkning behöver mera vård och omsorg utgör en utmaning. Vi menar att flera slutsatser följer av detta. För att säkra medborgarnas trygghet måste valfriheten stärkas. Morgondagens äldre kommer att ställa krav på att behandlas som medborgare snarare än som klienter och vårdfall. Det är viktigt att säkerställa den enskildes rättigheter, eftersom det starka ekonomiska trycket annars riskerar att leda till att människor ställs åt sidan i välfärdsstatens ransoneringsköer. Det är nödvändigt att alla vägar till effektivitetsvinster tas till vara. Inslagen av konkurrens mellan olika producenter måste öka kraftigt. De ekonomiska styrsystemen inom den offentliga verksamheten måste förbättras. Ökad konkurrens och förbättrade styrsystem har, enligt LU, medfört betydande kostnadsreduktioner på många områden. För att säkra välfärden måste de offentliga produktionssystemen reformeras. För att säkra finansieringen av den nödvändiga vården och omsorgen måste det ske en prioritering mellan olika behov av välfärdstjänster och mellan välfärdstjänster och annan konsumtion. Det mest naturliga sättet att uppnå detta är att öka inslaget av avgiftsfinansiering inom vård och omsorg något. avvisar regeringens och stödpartiernas strategi för att säkra välfärden. Statsminister har klargjort att han anser att det kan komma att bli nödvändigt att höja kommunalskatterna till för att finansiera den framtida välfärden. Vi menar att en sådan strategi är omöjlig. Om kommunalskatterna höjs försvagas motiven att arbeta kraftigt för låg- och medelinkomsttagare. En sådan höjning av marginalskatterna kommer att leda till att arbetsutbudet dämpas betydligt, att den långsiktiga arbetslöshet som är förenlig med prisstabilitet stiger med 0,5-1,samt att den långsiktiga produktionsförmågan minskar med . Detta motsvarar en årlig finansiell förlust på . Produktionen av välfärdstjänster är arbetsintensiv. Det behövs sannolikt mer pengar till vård och omsorg, men mer vård och omsorg kräver också fler människor som kan och vill arbeta i välfärdssektorn. Skattehöjningsstrategin skulle, om den genomförs, medföra att just de människor som skall ta anställning inom vård och omsorg får svagare incitament att arbeta. Skattehöjningsstrategin förutsätter att arbetskraften förs över från det privata näringslivet till välfärdsproduktionen. Det är nödvändigt, enligt förra budgetpropositionen, att motsvarande 240 000 personer övergår från privat till offentlig sektor. En sådan omfattande personalförändring förutsätter en kraftig ökning av relativlönerna inom välfärdsproduktionen. har genomfört en förskjutning av sin föreslagna politik för kommuner och landsting. I den senaste budgetmotionen och vårmotionen minskades besparingarna på kommuner och landsting med ca . I ett kortsiktigt perspektiv är denna omläggning motiverad bl.a. med hänsyn till det pressade ekonomiska läget i den kommunala sektorn. Det är inte heller rimligt att strukturreformer, som framstår som än viktigare att genomföra, tas till intäkt för att på kort sikt minska statsbidragen till kommunerna. I ett längre perspektiv är det dock nödvändigt att reformera vård och skola för att trygga välfärden, annars kommer en svag produktivitetsutveckling att urholka värdet av de skattepengar som satsas som behoven växer. omprövning av synen på kommuner och landsting är också uttryck för en politisk prioritering. En bra sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg är viktigare än generösa ersättningar vid sjukdom eller arbetslöshet. Därför prioriterar vi skolan, sjukvården, barn- och äldreomsorgen framför förtidspensionen, sjukpenningen och a-kassan. I denna motion presenterar vi ett förslag till hur skatteutjämningen mellan kommuner och landsting kan förändras för att långsiktigt få fler i arbete och garantera trygghet åt alla (avsnitt 8). 5.1.4Arbete för fler: företagens konkurrenskraft måste förbättras Konkurrensen på världsmarknaden förefaller att ha ökat . Att nya länder har trätt in i världshandeln har haft global betydelse. I vår närhet förstärker integrationen inom euroområdet och utvidgningen av EU med tio nya länder denna tendens. Att en rad viktiga marknader har avreglerats och att ny teknik minskar transaktionskostnaderna har tillsammans med fallande transportkostnader förstärkt handelskonkurrensen. För länder med bristande flexibilitet och ett högt kostnadsläge utgör en hårdare konkurrens en utmaning. Även om stora investeringar i informations- och kommunikationsteknologi (IKT) bidragit till att produktivitetsutvecklingen i har varit god , finns det tecken på att produktionsvillkoren i inte är tillräckligt gynnsamma. En utflyttning av produktion från vore inte nödvändigtvis ett problem om ekonomin förmådde att generera nya arbetstillfällen i tillräcklig omfattning. Såär emellertid inte fallet. Enklare industriproduktion förefaller att slås ut i snabbare takt än nya arbetstillfällen i högproduktiv industri tillkommer. Det finns en betydande risk för att företagsutflyttningar medför att den höga arbets- och sysslolösheten permanentas eller ökar. föreslår därför en rad åtgärder för att förbättra villkoren för företagande i . Det är välkommet att regeringen föreslagit att arvs- och gåvoskatten skall avskaffas. Men också förmögenhetsskatten bör slopas helt. Beskattningen av fåmansbolag måste reformeras och bör dubbelbeskattningen av aktier tas bort. Det är viktigt att prioriteringen av kunskaper blir tydligare i utbildningssystemet. Om skall kunna konkurrera framgångsrikt med länder med påtagligt lägre lönenivå måste utbildningssystemet fungera väl. Det är också viktigt att forskning och utveckling ges en starkare ställning. Inte minst är det viktigt att avkastningen på utbildning förbättras för den enskilde, vilket är skälet till att förordar en skattepolitik som sänker skatten också för välutbildade. förordar större infrastrukturinvesteringar än regeringen. Vi anser därtill att prioriteringen mellan olika projekt måste vara tydligare än tidigare och grundade i samhällsekonomiska överväganden. har inte råd att tappa konkurrenskraft och slösa pengar i politiskt köpslående mellan olika landsändar och för att tillfredsställa regeringens stödpartier. 6.1Låginkomsttagare har de största marginaleffekterna Ett centralt problem med den politik som regeringen för är att den enskildes vinst av att arbeta är liten.11 Nyttan av att arbeta i stället för att leva på bidrag är låg, på gränsen till obefintlig, för många människor. De samlade effekterna av höjda skatter och minskade bidrag äter upp en betydande del av den inkomstökning som en extra arbetsinsats ger.12 var det höginkomsttagarna som hade marginalskatter på . är det människor med de lägsta inkomsterna som drabbas av de största marginaleffekterna, se diagram 6.1. är vinsten av att lämna arbetslöshet för ca hälften av de arbetslösa. Situationen är ännu värre för sjukskrivna. Där är vinsten av att återvända till arbete för mer än två tredjedelar av de frånvarande. Den låga nyttan av eget arbete medför flera problem. Det mest allvarliga är att skatte- och bidragssystemen skapar djupa fattigdomsfällor som är i stort sett omöjliga att ta sig ur. När man inte rår över sin egen vardag skapas en ofrihet, självkänslan undergrävs och genuin otrygghet uppstår. Diagram 6.1 Den genomsnittliga marginaleffektens sammansättning i inkomstgrupper 2003 Källa: , SOU 2004:19 Diagrammet ovan visar hur stora marginaleffekterna är med dagens system och vad de beror på. Att den lägsta inkomstgruppen har lägst marginaleffekt beror på att de har lägst marginalskatt. Här sker upptrappningen av grundavdraget. Att den näst lägsta inkomstdecilen har högst marginaleffekt beror på att familje- och arbetslöshetsstöden här är störst. Från och med den fjärde inkomstdecilen beror marginaleffekterna nästan enbart på skatter och arbetslöshetsunderstöd. 6.2Höga marginaleffekter håller tillbaka arbetsutbudet När behållningen av en extra arbetsinsats är låg eller obefintlig finns det inga ekonomiska skäl för människor att anstränga sig extra. Detta håller tillbaka arbetsutbudet och ökar frånvaron. är bristen på människor som vill och kan arbeta den kanske största utmaning står inför. För att fler skall vilja lämna bidragsberoende eller öka sin arbetsinsats krävs att det lönar sig att göra just detta. Vi moderater föreslår mot denna bakgrund en bidrags- och inkomstskattereform som medför att behållningen av eget arbete ökar markant. Vi vill bryta upp fattigdomsfällor och ge den enskilde makt och reella möjligheter att råda över sin egen situation. Därmed skapas förutsättningar för att arbetsutbudet stiger påtagligt. En skattesänkning påverkar utbudet av arbetskraft på flera sätt. Det är framför allt två effekter som är av särskilt intresse. För det första tenderar högre inkomster att göra att hushållen väljer att arbeta mindre, inte mer. Detta beror på att hushållen får råd att vara mer lediga utan att ge avkall på sin standard. Men, för det andra, kan skattesänkningen också stimulera till mer arbete. För att viljan att arbeta skall öka måste skattesänkningen medföra att man får behålla mer efter skatt av den sist intjänade kronan. Annorlunda uttryckt: marginalskatten måste minska. Olika grupper av människor har olika förutsättningar att öka sitt arbetskraftsutbud. Störst möjligheter har de som redan har ett fast fotfäste på arbetsmarknaden eller de som är arbetsföra men av någon anledning inte ställt sig till arbetsmarknadens förfogande. Men även bland sjukskrivna, invandrare, deltidsarbetande och pensionärer finns det av allt att döma människor som vill arbeta eller arbeta mer. I vissa grupper är emellertid potentialen att utöka arbetstiden mer begränsad, exempelvis heltidsarbetande småbarnsföräldrar och högavlönade män. Mot bakgrund av att frånvaron och arbetsutbudet utgör mest angelägna problem måste bidrags- och skattepolitiken inriktas på att sänka marginaleffekterna främst för låg- och medelinkomsttagare och göra det mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att leva på bidrag. föreslår därför en kraftfull satsning på ett s.k. arbetsavdrag som beskrivs nedan. Vårt förslag ger kraftigt sänkt marginalskatt för de flesta inkomsttagare. Vi föreslår även att det bostadsbidrag som kan sökas av ungdomar upp till utan barn och av barnfamiljer ersätts med ett extra barnbidrag som utgår per barn till ensamstående föräldrar och till föräldrar som studerar. Detta förslag beskrivs mer utförligt i avsnitt 9.4.3. Utöver detta föreslås en uppstramning och sänkning av ersättningsnivåerna i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. arbetsavdrag innebär att personer som har inkomster från tjänst eller egen näringsverksamhet får göra ett särskilt avdrag i den kommunala beskattningen. För årsinkomster medges ett avdrag på . För årsinkomster medges dessutom ett avdrag på . För årsinkomster medges därtill ett avdrag på . Detta innebär att en person som tjänar 350 000 eller mer kan utnyttja alla tre avdragsnivåerna. Det föreslagna arbetsavdraget kommer att leda till lägre marginalskatt för arbetsinkomster mellan och . Det är först vid arbetsinkomster påöver ca som det är mer fördelaktigt att välja arbetsavdraget framför dagens grundavdrag. För arbetsinkomster under ca och för övriga förvärvsinkomster ändras inte inkomstskatten i förhållande till regeringens förslag. En sänkning av marginalskatten även för inkomster skulle medföra ett mycket stort skattebortfall. Dessutom är marginalskatten förhållandevis låg i det skikt där det nuvarande grundavdraget trappas upp (). I ännu lägre inkomstskikt befinner sig framför allt extraknäckande studenter och personer som har sin försörjning tryggad på annat sätt än genom eget arbete, varför en marginalskattesänkning här inte nödvändigtvis skulle leda till några större effekter på arbetsutbudet. För arbetsinkomster sänks skatten med ett fast belopp på . Effekterna av arbetsavdraget är mycket träffsäkra. Marginalskatten sjunker väsentligt för alla löntagare med vanliga inkomster. Särskilt stor är sänkningen för låginkomsttagarna, för vilka marginalskatten sjunker med , se diagram 6.2. Diagram 6.2 Marginalskatt vid olika inkomster med arbetsavdrag och nuvarande regler, . Taxerad förvärvsinkomst, kronor Källa: dnr 2004:1622 För låg- och medelinkomsttagare minskas de totala marginaleffekterna även genom att bostadsbidraget ersätts med ett extra barnbidrag för ensamstående respektive studerande. För den som har bostadsbidrag och befinner sig i inkomstskikt där detta trappas ned, vilket för en ensamstående förälder sker vid en årsinkomst , minskas marginaleffekten med genom förslaget. 6.4Ersättningen i socialförsäkringarna påverkar marginaleffekterna Generellt sett gäller att ersättningsnivån i en försäkring påverkar försäkringstagarnas beteende och utnyttjande av försäkringarna. Att detta gäller i arbetslöshets- och socialförsäkringarna både i och utomlands är väl belagt.13 Det är viktigt att betona att det inte handlar om fusk och bedrägeri, utan om ett rationellt beteende och förskjutna normer. Det finns därför goda skäl att utgå ifrån att sänkta ersättningsnivåer kommer att medföra ett lägre utnyttjande av försäkringarna. För att ytterligare stärka incitamenten att återgå till arbete och finansiera arbetsavdraget har vi redan tidigare föreslagit en skärpning av reglerna i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Det handlar både om en uppstramning av regelverket och dess tillämpning och om sänkta ersättningsnivåer. Förslagen redovisas i sin helhet i avsnitt 9.4.1 och under utgiftsområde 10 samt i partimotionen Tillbaka till arbete (2004/05:Sf357). I korthet innebär förslagen bl.a. att ersättningsnivåerna sänks stegvis, från dagens nivå på till i det första steget och ner till i ett andra steg. Dessutom ändras sättet att beräkna den bidragsgrundande inkomsten. Förslagen till skärpningar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna innebär i genomsnitt en sänkning av ersättningsnivåerna . 6.5Våra förslag gör det mer lönsamt att arbeta Sammantaget medför sänkta marginalskatter genom införande av arbetsavdraget, växlingen av bostadsbidrag till extra barnbidrag och sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshets- och socialförsäkringarna att behållningen av att lämna bidragsberoende för arbete och att arbeta mer ökar markant. Ett mer konkret exempel är att för ett vårdbiträde som arbetar deltid men vill öka sin arbetstid minskar marginaleffekten från . Om hon, för det är oftast en hon, är ensamstående med två barn, reduceras marginaleffekten genom förändringen av bostadsbidraget och sänkt skatt från . Är hon dessutom sjukskriven eller arbetslös får hon i stort sett ingen inkomstökning alls om hon går tillbaka till arbete. Genom de moderata förslagen får hon behålla mellan av inkomstökningen. Vid en månadsinkomst på medför en återgång till arbete från sjukskrivning en inkomstökning före skatt på . Med vårt skatteförslag kommer hon få behålla eller av inkomstökningen. En mer utförlig fördelningsanalys redovisas i kapitel 10. 7En arbetsmarknad för fler En väl fungerande arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik i vid mening är viktig för att säkerställa att de människor som drabbas av arbetslöshet snabbt skall återgå i arbete och inte fastna i ett långvarigt bidragsberoende. Ur ett mänskligt perspektiv är det utanförskap som många hamnar i när de står utanför arbetsmarknaden oförsvarligt. Det är både ett slöseri med samhällets resurser och en bristande respekt för människors värde att inte allas förmågor tas till vara. vill skapa ett samhällsklimat som uppmuntrar arbete, kreativitet, skapande och kunskapssökande. Det skall finnas möjligheter för den enskilda individen att forma sin egen tillvaro och förbättra sin livssituation efter egen förmåga. Vi vill med vår politik skapa de förutsättningar som krävs för att arbetsmarknaden skall vara flexibel och svara mot de behov som enskilda individer och företag har. Under dessa förutsättningar kan produktionen och tillväxten bli högre som inflationen hålls i schack. har tillsatt en tillväxtarbetsgrupp som bl.a. har till uppgift att se över arbetsmarknadspolitiken i vid mening.14 Arbetsgruppen skall, enligt direktiven, avlämna sin rapport . Gruppen har bl.a. i uppgift att se över arbetsrätten, arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken. I denna budgetmotion och i partimotionen Arbete för fler (2004/05:A342) kommer vissa av gruppens överväganden att presenteras. Eftersom tillväxtgruppens arbete fortfarande pågår kommer det att finnas anledning att återkomma med ytterligare preciseringar i samband med partimotionen med anledning av regeringens ekonomiska vårproposition. Det finns emellertid skäl att redan nu redovisa vissa överväganden samt de förslag som påverkar budgetmotionen. 7.1Problem med dagens arbetsmarknadspolitik Arbetsmarknadspolitikens uppgift är i första hand att påverka arbetsutbudet. Hur efterfrågan på arbetskraft utvecklas är i huvudsak ett resultat av andra politikområden. För att arbetslösheten skall kunna komma ner till rimliga nivåer krävs åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan. Stabiliseringspolitiken diskuteras i kapitel 10, medan vi i detta avsnitt i första hand behandlar utbudsstimulerande åtgärder. Det finns flera orsaker till att dagens arbetsmarknad inte fungerar och att arbetslösheten tenderar att fastna på 4,. De ekonomiska incitamenten för att arbeta är bristfälliga, arbetslöshetsförsäkringen är i realiteten inte en omställningsförsäkring, kontrollen och uppföljningen av arbetsförmedlingarnas verksamhet brister och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är inte tillräckligt effektiva. Det arbetsrättsliga regelverket fungerar inte heller väl i alla avseenden. En av de viktigaste orsakerna till den höga arbetslösheten är att de ekonomiska drivkrafterna för att arbeta inte är tillräckligt starka, framför allt inte i de grupper där arbetskraftspotentialen finns. Vi vill därför minska marginaleffekterna för både låg- och medelinkomsttagare (se kapitel 6). En annan viktig orsak till den höga arbetslösheten är att arbetslöshetsförsäkringen inte är utformad på bästa sätt vare sig enligt etablerad erfarenhet eller enligt forskning på området. Med vårt förslag till nya villkor i arbetslöshetsförsäkringen i kombination med sänkta marginalskatter kommer den ekonomiska skillnaden mellan att arbeta och vara arbetslös att bli större än . En tredje orsak är att arbetsförmedlingarna inte förmår sammanföra de arbetssökande med de vakanser som finns tillräckligt effektivt. Uppföljningen av det regelverk som arbetsförmedlingarna arbetar efter är också bristfällig. Enligt regelverket kan t.ex. en arbetslös som inte aktivt söker jobb stängas av från ytterligare ersättning, något som dock sker ytterst sällan i praktiken. Den höga arbetslösheten kan också förklaras med att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inte förmår att öka anställningsbarheten hos de arbetssökande i tillräckligt hög grad. En föränderlig ekonomi ställer stora krav på att de arbetssökande snabbt kan ändra sin kompetens, något som inte tillgodoses fullt ut med dagens sammansättning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi föreslår därför att () får en större självständighet och att verket får ett tydligt ansvar för att dagens regelsystem efterlevs. Förslaget syftar till en klarare målstyrning av AMV:s verksamhet och en bättre möjlighet att avgöra hur resurser avvägs mellan förmedlingsverksamhet, åtgärder och anställningsstöd. 7.2Arbetslöshetsförsäkringen måste fungera som en omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen påverkar, som alla försäkringssystem, beteendet hos dem som deltar på arbetsmarknaden.