ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A252 · 2004-09-22 00:00:00 — Anställningsskyddet vid inhyrning av arbetskraft tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhyrd arbetskraft när uppsagda arbetstagare har företrädesrätt enligt 25 § LAS. förändrades den svenska lagstiftningen så att inlåning och uthyrning av arbetskraft blev tillåtet. Detta hade i princip tidigare inte varit tillåtet eftersom ratificerat en på området. Lagändringen har fått flera oönskade följdeffekter för arbetstagarna. Ett exempel är den mycket uppmärksammade (AD 2003 nr 4). Tvisten gällde lagen om anställningsskydd (LAS) vid företrädesrätt till återanställning. Vid hade ett antal anställda sagts upp på grund av arbetsbrist. återstod emellertid en period med företrädesrätt till återanställning, men de uppsagda arbetstagarna blev förbigångna av inhyrd arbetskraft som företaget anlitade. Den fackliga organisationen drev fallet vidare till Arbetsdomstolen (AD) som dock konstaterade att företaget inte begått något fel. Lagens syfte torde inte vara att arbetstagare med företrädesrätt till återanställning (25 § LAS) blir förbigångna av inhyrd arbetskraft. Enligt vår mening bör detta endast tillåtas i de fall där behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses på annat sätt än genom inhyrning.
mot · GS02A253 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragstaket. Möjligheten till lönebidragsanställning är en viktig rättvisereform. Det är en modell som ger funktionshindrade möjlighet till en anställning. Det är en modell för att uppnå målet arbete åt alla. Ett stort problem är att lönebidragstaket inte har höjts . Då regeringen kommer att föreslå förändringar för lönebidragsanställda och kraftfulla åtgärder vidtas för att bringa ned ohälsotalen och pressa tillbaka långtidsarbetslösheten kommer möjligheten till lönebidragsanställning att vara av stor betydelse för många människor. Det är i detta sammanhang viktigt att lönebidragen kommer att hamna på en nivå som ger människor med denna anställningsform möjlighet att leva ett socialt liv där det finns ekonomiskt utrymme att betala sina egna utgifter.
mot · GS02A254 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anställning med lönebidrag. Anställning med lönebidrag är en viktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att ge människor som av olika anledningar har svårt att få en anställning en ny möjlighet. Det är nödvändigt att den här anställningsformen finns kvar men vi menar att den behöver förändras. Vi vill för det första upprepa det gamla kravet att taket för lönebidraget måste höjas. Nivån har legat stilla , vilket är oacceptabelt. Det leder till uppsägningar därför att den organisation där den lönebidragsanställde arbetar inte har ekonomiska möjligheter att behålla vederbörande. Det försvårar också möjligheterna att hitta arbetsplatser. Det är inte rimligt att en grupp med en svag ställning på arbetsmarknaden drabbas på detta sätt. Inom ramen för de ökade medel som anvisas till arbetsmarknadspolitiken är det därför angeläget att det sker en höjning av taket. För det andra behövs det en omorganisation så att anställning med lönebidrag ger ökade möjligheter till variation i arbetsuppgifterna. Anställningsformen måste i ökad utsträckning inriktas på individens behov, inte som på att tillgodose behovet hos den organisation som anställer. En lösning för att få mer varierade arbetsuppgifter skulle kunna vara att inrätta en pool i vilken en grupp av lönebidragsanställda ingår.
mot · GS02A255 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samordnat utbetalningsansvar. "Vi vill peka på vikten av att skyndsamt genomföra samordningen av utbetalningsansvaret, för den enskildes skull i första hand, men även för samhällets skull. Effektivitetsvinster är en effekt av förändringen som kommer att gynna vårt samhälle." Detta har vi framhållit i en tidigare motion. delade vår uppfattning i sitt betänkande och skrev: "Utskottet utgår från att regeringen tar nödvändiga initiativ i frågan för att så snart det är möjligt kunna lägga fram ett konkret förslag för ." Vi kan konstatera att så inte har skett. Det är beklagligt eftersom problemet kvarstår och inte borde vara särskilt svårt att lösa. Problemet är följande: De flesta personer som blir arbetslösa kommer att genomgå någon form av utbildning eller fortbildning för att öka möjligheterna till ett nytt arbete. som arbetslös får man sin ersättning från sin a-kassa och som studerande kommer ersättningen, i de flesta fall, genom . Det gäller också aktivitetsgarantin. Detta kan få till följd att när man byter ersättning från a-kassan till ersättning från kan man få vänta på att ärendet ska behandlas på . Detta på grund av arbetsanhopning på försäkringskassorna. Det omvända kan också gälla: När man åter söker ersättning från a-kassan måste a-kassan genomföra en ny utredning innan man kan utge ersättning igen. Om det istället är samma utbetalare, oavsett om man är arbetslös eller studerar, innebär det att man inte behöver göra några nya utredningar. Det skulle spara både tid och problem för den arbetslöse, likaväl som för a-kassan respektive . bör återigen ge regeringen till känna behovet att skyndsamt lösa frågan om samordnat utbetalningsansvar.
mot · GS02A256 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidrag. konstaterade föregående år att man nått de mål som satts upp vad gäller antal anställda med lönebidrag. Således hade ca 60 800 personer anställning med detta stöd som grund för sitt deltagande på arbetsmarknaden. Innevarande år signaleras att denna siffra kan tänkas sjunka. Länsarbetsnämnderna kommer att genomföra stora insatser för att med aktiva åtgärder medverka till att stora grupper långtidsarbetslösa slussas tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Ett steg i denna process kan vara lönebidraget. Det krontalstak som gäller för anställning med lönebidrag har legat på en förhållandevis låg nivå . Detta innebär att det har varit svårt för många arbetsgivare, inte minst de ideella organisationerna, att bära de ökade kostnader som uppstått. Främst genom de avtal som träffats av arbetsmarknadens parter om löneuppräkningar. Detta bromsar arbetsgivarnas vilja att upplåta plats för en funktionshindrad anställd. Det har också indirekt medverkat till svårigheter att omförhandla de nivåer som gällt för ersättning mellan och arbetsgivare. Ytterst handlar det om lagstiftningens trovärdighet, eftersom de procenttal som besluten omfattar inte återger den ekonomiska verkligheten. En konsekvens av detta har blivit att lönebidragets procentnivå inte fastställs utifrån syftet med lönebidragen, nämligen den begränsning av arbetsförmågan som den arbetssökande har, utan i allt för stor utsträckning efter det ekonomiska utfallet. Ambitionen att kunna erbjuda möjlighet till inträde på arbetsmarknaden via lönebidrag hotas genom att arbetsgivare har svårt att bära de ökade kostnaderna.
mot · GS02A257 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om länsarbetsnämnderna och arbetsmarknadsnämndernas framtid. ska delvis förändra sin organisation. Måluppfyllelse och styrning påstås ha försvårats av att verket bestått av 21 myndigheter, vilket fått negativa konsekvenser för verksamheten. Statskontoret har därför föreslagit att () och länsarbetsnämnderna ska slås ihop till en enda myndighet. Statskontoret anser att det skulle ge bättre förutsättningar för en effektiv verksamhet anpassad efter regionala förhållanden. Möjligheterna att nå en likvärdig behandling av arbetssökande skulle också bli bättre genom denna förändring. Det kan säkert finnas vinster att hämta med en ny organisation men det står helt klart att förhållandena på arbetsmarknaden ser väldigt olika ut beroende på var i landet man tittar. För att fler ska få jobb måste större hänsyn tas till de regionala skillnaderna i landet. Med den föreslagna nya organisationen riskerar det att bli tvärtom. Eftersom typen av arbete och tillgången på jobb över huvud taget skiljer sig kraftigt åt behövs lokal kännedom. Arbetet med att få ut människor i jobb sker därför bäst genom ett samarbete mellan länsarbetsnämnderna och de kommunala arbetsmarknadsnämnderna. De bör få såväl ett större ansvar för lokal arbetsmarknadspolitik som inflytande över arbetsmarknadsutbildningar. Arbetet med att få ned arbetslösheten är en av de viktigaste uppgifterna för oss politiker framöver. För att nå positiva resultat ska det arbetet ske lokalt och av de som bäst känner till förutsättningarna. Arbetsmarknadspolitiken måste förankras hos dem de berör och här kan länsarbetsnämnderna spela en stor roll. Den del av Statskontorets förslag som här berör länsarbetsnämnderna bör därför inte genomföras.
mot · GS02A258 · 2004-09-29 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionshinder. Möjligheten till lönebidragsanställning för funktionshindrade framstår som en viktig rättvisereform. Det är en modell som fungerat väl och som är av stor betydelse för många funktionshindrade. I samband med att åtgärder vidtas för att bringa ned ohälsotalen på den svenska arbetsmarknaden och därigenom pressa tillbaka långtidsarbetslösheten faller det sig naturligt att möjligheten till lönebidragsanställning blir ett av instrumenten i sammanhanget. Detta förutsätter dock att staten överväger konsekvenserna av sitt åtagande. Lönebidragstaket har inte höjts . Staten betalar max i lönebidrag. Den nivån skulle behöva ökas, om man vill ha samma effekt som vid utgångspunkten . Inom gruppen synskadade är många i behov av stödformen personligt biträde i sin arbetssituation. Det är ett bra komplement eller i vissa fall en nödvändig ersättning för anpassningar som kanske är omöjliga eller mycket opraktiska. Den ersättningsnivå på som arbetsgivaren kan erhålla har inte höjts . Om man vill uppnå den ursprungliga effekten, bör man överväga att öka nivån på denna ersättning till en motsvarande nivå som vid det ursprungliga implementerandet. Eller med andra ord den aktuella summan bör motsvara ungefär lika många timmars lön som när beloppet fastställdes. gäller nya pensionsregler, som ger arbetstagare möjligheten att vara kvar i arbetslivet till om såönskas. Denna regel är dels bra för de personer som inte känner sig "klara" att gå i pension utan mår bäst av att få fortsätta sitt yrkesliv till, dels en trygghet för de grupper som under sina tjänsteår inte har lyckats att få ihop tillräckligt hög pension, som kan bedömas vara tillfredsställande för pensionärstillvaron. så avslutas alla former av stöd till funktionshindrad arbetskraft vid och detta framstår inte som väl rimmande med ambitionerna om full delaktighet och jämlikhet i den handikappolitik som är rådande. Det framstår som rimligt att överväga om de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för personer med funktionshinder, som lönebidrag, personligt biträde, rätt till hjälpmedel, skulle kunna erhållas .
mot · GS02A260 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklad handläggning av EU-bidrag. Lokala utvecklingsinitiativ och den sociala ekonomin får allt större uppmärksamhet i och har inspirerat utvecklingsarbetet i flera samhällen, bland annat i län. Med EU-medlemskapet, och de olika bidragsformer för regional och social utveckling som medlemskapet medförde, har nya organisationsformer vuxit fram. I län handläggs i praktiken de medel för EU:s mål 3-program, åtgärd 4 (lokal utveckling), som tillfaller län av en ideell förening, L&SEK, som bildats av intressenter som lokala utvecklingscentrum och har nära kontakt med. Organisationen är förhindrad att formellt fatta beslut om stöd till enskilda ärenden. Detta beror på att det i förvaltningslagen finns ett formellt hinder för att låta andra organisationer än myndigheter hantera statliga anslag såsom EU-bidrag om inte dessa organisationer uttryckligen ges denna rätt genom särskild lagstiftning. Vi menar att den nuvarande begränsningen i handläggningen av EU-bidragen lätt motverkar syftet - att bidrag till lokal utveckling ska ges i en form som underlättar en bred samverkan. Vi föreslår därför att lagstiftningen ses över så att EU-bidrag, utan beslut i varje enskilt fall, kan beslutas av enskilda organisationer till vilka regeringen eller myndighet överlåtit beslutsansvaret.
mot · GS02A262 · 2004-09-30 00:00:00 — Skydd mot diskriminering av juridiska personer tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att införa ett skydd mot diskriminering av juridiska personer. fick en ny och utvidgad lagstiftning mot etnisk diskriminering som omfattar flera diskrimineringsgrunder. Denna lagstiftning är dock inte heltäckande och omfattar inte heller något skydd för juridiska personer. Denna kritik som de gröna för fram delas av ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Vi ifrågasätter därmed om den nya lagstiftningen uppfyller de krav som finns i EG-direktivet (2000/43/EG). I remissvaret till diskrimineringsutredningens slutbetänkande "ett utvidgat skydd mot diskriminering" (SOU 2002:43) menar DO att när ett skydd mot diskriminering av juridiska personer saknas, försvagas också skyddet av fysiska personer. Som exempel nämns bemanningsföretag och andra tjänsteproducerande företag vars kunder kan kräva att den inhyrda personalen eller konsulten ska ha en viss etnisk tillhörighet. Sådana krav är, enligt DO, inte ovanliga och företagen kan av ekonomiska skäl ha svårt att värja sig mot dem. Resultatet kan bli diskriminering även i nästa led, av enskilda arbetstagare och arbetssökande. Med ett effektivt skydd mot diskriminering av juridiska personer skulle den enskilda företagaren ha en helt annan möjlighet att åsidosätta kundens krav. Ett annat exempel är behovet av skydd för juridiska personer som ägs eller drivs av personer som tillhör etniska minoriteter eller invandrare. Problemet med diskrimineringen av invandrarföretagare är välkänt och har bland annat behandlats av utredningen som företagare (1999:49). Behovet av skydd mot diskriminering vid tillgången till och villkoren för finansiering, försäkringar, anskaffande av lokaler och i olika situationer vid bedrivandet av själva verksamheten är omfattande. Det finns också forskning som pekar på att könsdiskriminering drabbar kvinnliga företagare på liknande sätt. Vi anser att det inte finns någon anledning att acceptera dessa förhållanden i ett samhälle som strävar mot jämlikhet och jämställdhet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser de gröna att det är nödvändigt att införa ett starkt skydd mot diskriminering av juridiska personer.
mot · GS02A263 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stoppa det planerade EU-direktivet om 65 timmars arbetsvecka. presenterade EU-kommissionären ett förslag till nytt arbetstidsdirektiv som ska göra det möjligt att ha 65-timmars arbetsvecka. Om förslaget blir verklighet så kommer det att vara upp till varje medlemsstat att avgöra om det ska tillämpas eller ej. Jag anser att det finns stora risker med förslaget och att det kan leda till att de länder som har en normal arbetsvecka på tvingas att öka arbetstiden. Ökar ett av EU:s medlemsländer längden på sin arbetsvecka blir naturligtvis trycket mycket stort påövriga länder att genomföra samma utökning av arbetstiden. Framför allt i de länder som har ett högt löneläge kan frestelsen antas vara stor att genomföra drastiska arbetstidsförlängningar. Denna situation är något som redan nu diskuteras bland arbetsgivare i både svenska och europeiska företag. Det senaste exemplet är agerande i och Rüsselsheim, där sätter press på de svenska och tyska fackföreningarna och de anställda att öka sin arbetstid. Ett EU-direktiv skulle öka trycket på ländernas regeringar att acceptera försämringar av arbetsvillkoren. Den påstådda frivilligheten för medlemsländerna att införa en kraftigt förlängd arbetsvecka kommer snabbt att kunna förändras till reellt tvång. Förslaget om möjligheten till 65-timmars arbetsvecka är inte förenligt med vare sig ett gott arbetsliv eller en god europeisk arbetsmarknad. Två faktorer som är viktiga och värdefulla, inte bara för de anställda utan även för företag som är seriösa och har en hög ambition, är kraven på process- och produktkvalitet. Den totala arbetslösheten i EU-länderna är mycket hög och en förlängning av arbetsveckan kommer att ytterligare öka den. För de som arbetar så långa veckor blir det ytterst slitsamt både mentalt och fysiskt. Detta i då det redan finns stora problem med både utbrändhet och fysisk förslitning. Kommissionens förslag ska nu processas för att det slutligen ska kunna fattas ett beslut om nytt direktiv. Det är ytterst viktigt att engagerar sig i denna process och påverkar frågans behandling. Målet måste vara ett förbättrat arbetsliv och en förbättrad arbetsmarknad.
mot · GS02A264 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagshälsovård. Ohälsan i arbetslivet är ett allvarligt problem - såväl för den enskilda individen som samhällsekonomiskt. är det förslitnings- och belastningsskador som utgör den största delen av diagnoserna hos de sjukskrivna. menar allt fler yngre att de känner oro och ökad stress. Det tuffare arbetsklimatet har ökat trycket på de enskilda individerna. Kvinnor är dessutom kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Ohälsan är ett mångfasetterat problem och kräver ett samlat grepp i fråga om lösningar. En viktig del i detta arbete är dock att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. Här fyller en väl fungerande företagshälsovård en viktig roll. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning som arbetsförhållandena kräver. efterlevs inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. På detta område måste det till en förändring. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Därför kan det finnas skäl för en kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. Ett sätt att tillgodose detta påär genom certifiering av de företag som bedriver företagshälsovård - exempelvis genom att tillsammans med arbetsmarknadens parter sätter upp ramarna för kraven, utför certifikat samt kontrollerar att detta efterlevs. Utöver detta så skulle en obligatorisk skyldighet för arbetsgivaren att tillhandahålla företagshälsovård vara ett effektivt sätt att fullt ut ta tillvara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · GS02A265 · 2004-09-20 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitik och arbetslösa föräldrar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att analysera, identifiera och föreslå strategier för att särskilt underlätta vägen till arbete för arbetslösa med barn. "Det är i barnen vi ser framtiden växa fram." Citatet är hämtat från och det är knappast en överdrift att hävda att det är högaktuellt. Vi behöver ständigt påminnas om barns livsvillkor och rättigheter och se till att de får möjlighet att utvecklas och växa upp under gynnsamma förhållanden. När vi vänder blicken mot de barn i som lever i ekonomisk utsatthet blir våra tillkortakommanden på den punkten tydliga. av barn lever i fattigdom. Barn till ensamstående mammor och utrikes födda föräldrar är kraftigt överrepresenterade bland dem som är mest ekonomiskt utsatta. Det är väl känt att både ensamstående och utlandsfödda ofta möter större hinder än genomsnittet när de ska ta sig in på arbetsmarknaden. Det är därför naturligt att orsaken till familjens liv på marginalen ofta är att den ena eller båda föräldrarna saknar arbete. Det är bra att den socialdemokratiska regeringen i budgetpropositionen avser att vidta ett antal mycket viktiga åtgärder för att ge barn i fattiga familjer en bättre tillvaro. Det handlar om en miljard som ska riktas direkt till ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Den del av bostadsbidraget som riktas till barnfamiljer höjs. Ett barntillägg för studerande införs. Det är dock av stor vikt att detta kompletteras med ett kraftfullt åtagande också inom arbetsmarknadspolitiken för att stötta och underlätta för arbetslösa med barn att ta sig in på arbetsmarknaden. Eftersom arbetslöshet är ett av de vanligaste skälen till barnfamiljers försörjningsproblem bör få i uppdrag att analysera, identifiera och föreslå strategier för hur arbetsmarknadspolitiken kan underlätta vägen till arbete för arbetslösa med barn. Situationen för barn till ensamstående och barn med utrikes födda föräldrar bör särskilt belysas. För de ekonomiskt utsatta barnens skull måste vi orka rikta extra energi och vidta kraftfulla åtgärder så att arbetslösa föräldrar får tillträde till arbetsmarknaden i högre utsträckning.
mot · GS02A266 · 2004-09-29 00:00:00 — Rätten till heltid och trygga anställningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till heltid och trygga anställningar. arbetar ca 115 000 LO-kvinnor än vad de själva önskar. ökar antalet tidsbegränsade anställningar. Den allra otryggaste formen, behovsanställning, har ökat från cirka 40 000 till 125 000, främst bland kvinnliga medlemmar. Nästan en tredjedel av LO-kvinnorna, under , har någon form av tidsbegränsad anställning. Det ofrivilliga deltidsarbetet och de otrygga anställningarna gör att kvinnor förvägras möjligheten till en lön som går att leva på. Det innebär dessutom en risk att fastna i arbeten med låg lön och små utvecklingsmöjligheter. Diskussionen om att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet har pågått både i och samhället i övrigt under ett stort antal år. Trots detta har ingen märkbar förändring kunnat ses på arbetsmarknaden i sin helhet. Det pågår visserligen en process inom många kommuner och landsting som i en del fall lett till positiva resultat men det går alldeles för långsamt. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning om hur rätten till heltidsanställning kan stärkas. Utredningsarbetet har satt igång eller kommer snart att sätta igång. Dåär det verkligen dags att visa att vi nu går från ord till handling.
mot · GS02A267 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ändra turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. förändrades turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS). De nya reglerna drevs igenom i av en ohelig allians av de borgerliga partierna och . Nyordningen innebar att företag med högst 10 anställda fick möjlighet att från turordningen undanta två arbetstagare som bedömdes vara av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten. Jag tycker det här var en både obegåvad och onödig förändring. Det som tidigare oftast kunde lösas i samförstånd mellan parterna på arbetsplatsen har i stället blivit en källa till motsättningar och missnöje. Det allvarligaste är dock att lagändringen har öppnat upp för godtycke. Exempelvis kan kvinnor som ofta tagit föräldraledighet, äldre arbetskraft och personer som av arbetsgivaren av olika skäl upplevs som obekväma riskera att bli de som sägs upp först. Förändringen av LAS slår således hårdast mot dem som redan är de mest utsatta och som är de som har svårast att finna nya jobb. Jag tycker att den här situationen är orimlig. Turordningsreglerna i LAS bör ändras tillbaka till den lydelse de hade .