mot · GS02U303 · 2004-10-05 00:00:00 — fick EU 10 nya medlemmar. av är först och främst en moralisk angelägenhet - en nödvändig uppgift oavsett beräkningar av kostnader eller vinster. måste arbetet med de nya medlemsstaterna gå vidare i stärkandet av lagstiftningen och polismyndigheternas kompetens, liksom samarbetet med det civila samhället och frivilligorganisationerna. Det handlar inte minst om en förbättrad jämställdhet och respekt för människovärdet. Utvidgningen innebär även många andra utmaningar, bl.a. när det gäller att närma sig de 385 miljoner nya medborgarna i de nya angränsande länderna. För att säkra stabiliteten i EU:s närområde måste fattigdomen minska. Det behövs en djupare ekonomisk integration, förstärkta politiska och kulturella förbindelser och förbättrat gränsöverskridande samarbete. anser att , och , (), och ska få påbörja medlemskapsförhandlingar så snart de uppfyller de mål och kriterier som EU satt upp för medlemskap, med bl.a. krav på respekt för minoriteter, fungerande rättsstat, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare ska , som redan fått startdatum för medlemskapsförhandlingar, tillåtas gå med i EU så snart de uppfyller inträdeskraven. och ska tillåtas bli medlemmar i , efter avslutade förhandlingar. 4.1Institutionaliserat samarbete med länderna öster om 4.3Vilka länder ska hälsas välkomna?5 5.1Prioritera rättsstat och kulturell förståelse6 5.3Inrätta ett EU-finansierat program för utbildning av poliser7 5.4Internationell samling mot den organiserade brottsligheten8 5.5Balkan måste knytas samman9 5.6.1Vad behöver förbättra inför ett inträde i EU?9 5.6.5Några indikatorer för Kroatien10 5.7.2Några indikatorer för och Montenegro12 5.8.1Några indikatorer för Makedonien13 5.9.1Några indikatorer för Bosnien-Hercegovina14 5.10.1Några indikatorer för Albanien15 6.3Några indikatorer för Turkiet17 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den inom EU arbetar för nya medlemsstaters förmåga att uppnå demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och att detta skall vara grunden för graden av samverkan och slutligt medlemskap i unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den fokuserar biståndsinsatser till institutioner för utveckling av demokrati, mänskliga rättigheter, rättssamhällets principer och deras praktiska genomförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om biståndsresurser för att överbrygga etniska och religiösa barriärer med målet att nåökad förståelse och tolerans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU i sitt samarbete med de nya medlemsländerna skall prioritera ett fungerande yttre gränsskydd och korruptionsbekämpning i samverkan med EU:s nya grannar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU-satsningar för att stoppa människosmuggling via de nya medlemsländerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU genom sitt utvecklingssamarbete på stöder en omfattande kompletteringsutbildning av poliser och andra myndigheter för utveckling av fungerande rättssamhällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör genomföra en uppföljningskonferens om transnationell organiserad brottslighet i EU:s närområde. EU:s östutvidgning är historisk. Den återförenar en splittrad kontinent och säkerställer en fredlig och demokratisk utveckling. menar att återföreningen av först och främst är en moralisk angelägenhet - en nödvändig uppgift oavsett beräkningar av kostnader eller vinster. Med detta sagt är det ändå viktigt att betona de stora ekonomiska vinster som utvidgningen kommer att medföra. En dynamisk inre marknad för hela är något positivt för både företag och konsumenter. Utvidgningen innebär också betydligt bättre möjligheter att lösa gemensamma europeiska problem; exempelvis miljöproblem, som är gemensamma oavsett hur EU:s gränser ser ut. För nya och potentiella medlemsstater handlar framtiden om att, med hjälp från befintliga medlemsstater och EU i sig, ta tag i en mångfald av grundläggande problem. Det kanske viktigaste är att skapa stabila rättsstater. vill i sammanhanget betona vikten av att redan befintliga EU-medlemsstater driver arbetet för säkra gränser i ödmjukhet och förvissning om att problemen som präglar nya, blivande och potentiella stater också präglat våra jämförelsevis stabila rättsstater. EU:s medlemsstater måste också ha i minne att nya, blivande och potentiella medlemsstater i många fall levt en stor del av under kommunistiskt förtryck. Såren tar att läka. Bristen på demokrati, ekonomisk utveckling och politiska och andra fri- och rättigheter har åsamkat oerhörda problem för dessa länder som kommer att ta att lösa. Ett medlemskap i är ett viktigt steg på vägen. 4.1Institutionaliserat samarbete med länderna öster om fick EU 10 nya medlemmar. Men tar naturligtvis inte slut där de nya medlemsstaternas yttre gränser tar slut. menar att EU måste visa en öppen attityd mot sin omvärld. Alltför ofta upplever denna omvärld att unionen vänder sig inåt. Att man sviker sitt ansvar att hjälpa människor på flykt eller skapa stabilitet i närområdet. Även unionens handelsmurar väcker befogad vrede i fattigare länder. menar att EU måste förändra denna bild. EU-ländernas flyktingpolitik måste bli mer human. Det utrikespolitiska ansvarstagandet måste bli starkare och mer gemensamt. Handelsmurarna måste rivas möjligt. Den politiska och ekonomiska utvecklingen i , och har varit sämre än i de nyanslutna EU-länderna. och EU måste stärka samarbetet med dessa länder för att främja stabiliteten. Problem i dessa länder sprider sig lätt till EU i form av organiserad brottslighet, trafficing och annan brottslighet. anser att samarbetet mot människohandel måste intensifieras. Det kan handla om stärkande av lagstiftning eller polismyndigheternas kompetens, liksom samarbete med det civila samhället och frivilligorganisationer. Det handlar inte minst om en förbättrad jämställdhet och respekt för människovärdet, vilket naturligtvis inte kan förändras över . Det kräver långsiktigt opinionsarbete. EU måste därför se till att skapa bästa möjliga samarbetsklimat gentemot de östra grannländerna. Vi menar att EU:s hittillsvarande gemensamma strategier för exempelvis inte varit tillräckligt konkreta eller handlingskraftiga. bör EU erbjuda institutionaliserat ekonomiskt och politiskt samarbete till stater som inte vill eller kan bli EU-medlemmar. Regeringen bör ge högsta prioritet åt vissa allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inte minst människosmuggling och sexuell exploatering. Här kan bl.a. bedriva opinionsarbete som tar sin utgångspunkt i jämställdhet och uppvärdering av kvinnors situation. Även gränsbevakning och kamp mot den organiserade brottsligheten bör få status som eget huvudområde i samarbetet. Den bör vidare fokusera biståndsinsatser till institutioner för utveckling av demokrati, mänskliga rättigheter, rättssamhällets principer och deras praktiska genomförande. EU har sedan östutvidgningen markant ökat sin politiska, geografiska och ekonomiska styrka. Unionen växte med tio nya länder och består nu av 25 stater, med en befolkning av mer än 450 miljoner och en samlad BNP på nästen . Utvidgningen innebär många utmaningar, bl.a. när det gäller att närma sig de 385 miljoner nya medborgarna i de nya angränsande länderna (, , , , och ). EU måste verka för stabilitet, säkerhet och politisk utveckling i dessa länder, men även ekonomisk tillväxt och ökad handel, utbyte av humankapital, idéer och kunskap. EU och dess gränsstater är politiskt och ekonomiskt beroende av varandra. Att verka för ett ekonomiskt uppsving i grannstaterna ligger såväl i EU-medborgarnas intresse som medborgarnas i de berörda länderna. EU måste undvika att skapa nya skiljelinjer i - mellan EU och dess grannstater - och istället främja stabilitet och välstånd inom och bortom unionens nya gränser. För att säkra stabiliteten i EU:s närområde måste fattigdomen minska. Det behövs en djupare ekonomisk integration, förstärkta politiska och kulturella förbindelser och förbättrat gränsöverskridande samarbete. Dessutom behövs ett delat ansvar mellan EU och dess grannländer för att förebygga konflikter. De nya grannländerna måste ges möjlighet att delta i den europeiska inre marknaden och i en ytterligare integration och liberalisering för att främja den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital (de fyra friheterna). Varje europeisk stat kan ansöka om att bli medlem av EU, förutsatt att de uppfyller kriterierna för ett medlemskap. sätter inga geografiska, kulturella eller religiösa gränser, utan menar att det är innehållet i den politiska utvecklingen som ska styra om ett land ska få bli medlem i Europeiska unionen eller inte. Kraven på medlemskap ska vara en demokrati byggd på flerpartisystem, skydd för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. måste vi acceptera ett i flera utvecklingshastigheter. Det kan finnas en kärna av länder som har ett fördjupat ekonomiskt samarbete () och det kan finnas andra EU-länder som vill fördjupa sitt försvarssamarbete. 4.3Vilka länder ska hälsas välkomna? anser att , och , (), och ska få påbörja medlemskapsförhandlingar så snart de uppfyller de mål och kriterier som EU satt upp för medlemskap, med bl.a. krav på respekt för minoriteter, fungerande rättsstat, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare ska , som redan fått startdatum för medlemskapsförhandlingar, tillåtas gå med i EU så snart de uppfyller inträdeskraven. och ska tillåtas bli medlemmar i , efter avslutade förhandlingar. delar emellertid vår bedömning att , , och ännu inte har möjlighet till medlemskap. Relationerna till dessa länder behöver dock fördjupas och stärkas. 5.1Prioritera rättsstat och kulturell förståelse Omvärldens bistånd till koncentreras till stor del pååteruppbyggnad av infrastruktur, hus och vägar. anser att ett helt avgörande led i återuppbyggnaden av är satsningar på immateriella frågor som institutionsuppbyggnad, mänskliga rättigheter och demokrati. Det handlar inte minst om utbildningssatsningar på viktiga områden, som samhällsadministration och rättsväsende, men också polis och skola. För att skapa förståelse och kanske till och med försoning krävs att all utbildningsverksamhet präglas av respekten för de mänskliga rättigheterna och för rättsstatens principer. På är det minnena från krigen som utgör de ungas "normalbild". De känner i många fall inte till någon verklighet där man umgicks och arbetade oberoende av etnisk eller religiös tillhörighet. För många unga är det uppdelningen i "vi" och "dom" som är normalbilden. Här är det istället de som har viktiga erfarenheter av samhällen där etnicitet och religiösa skillnader spelar en underordnad roll. Inför och konflikter på använde de politiska ledarna olika etniska markörer, historien, språken, religionerna, som beståndsdelar i en mobilisering för det egna folkets eller den egna gruppens rätt gentemot andra grupper. Detta har bland annat inneburit en mytifiering av vissa historiska händelser för politiska syften. Det tydligaste exemplet erbjuder , som med stor skicklighet har utnyttjat serbernas nederlag mot det osmanska väldet vid Trastfälten, Kosovo Polje, i sin mobilisering mot befolkningen i . Ett annat exempel är motsättningarna mellan och dels om den makedonska statens namn i internationella sammanhang, dels om den makedonska statens rätt att använda den sextonuddiga så kallade Vergina-stjärnan. Såväl Vergina-stjärnan som namnet kan återknytas f Kr och och hans son samt den riksbildning som då omfattade nuvarande , men också delar av . Till följd av detta är inte erkänt som Republiken , utan som Former Yugoslav Republic of (). En viktig del i återuppbyggnadsarbetet på är att avmytifiera historien, språken och religionerna. Det är mycket positivt att EU genom det så kallade Tempus-programmet stöder den högre utbildningens återuppbyggnad. Med tanke på frågans betydelse bör dock verka för att biståndsprogrammet satsar betydande resurser på möjligheten till tvärvetenskapliga Balkanstudier och -forskning. Ett sådant tvärvetenskapligt program bör rikta sig framför allt till forskare verksamma på , men även till forskare med intresse av förhållandena på , verksamma vid akademiska institutioner i EU:s medlemsländer. Vidare bör det inom ett sådant program ges en tvärvetenskaplig grundutbildning, öppen för studenter från länderna i det och Kosovo samt för studenter från EU:s medlemsländer. Ett sådant program bör ha en tydlig tvärvetenskaplig prägel och vända sig till humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesföreträdare, till exempel historiker, statsvetare, sociologer, språkvetare och religionsvetare. Särskilda institutioner för tvärvetenskapliga i EU:s regi bör inrättas på de större lärosätena i samtliga länder i det samt i Kosovo. Inom ramen för programmet bör internationellt erkända Balkankännare ges möjlighet att undervisa och forska. En bärande tanke är att programmet skall leda till förståelse mellan de olika folken på . En möjlighet är att erbjuda "växeltjänstgöring". Studenter, doktorander och forskare från skulle kunna få möjlighet att genomföra en del av sin verksamhet vid något av programmets enheter i ett annat land på . Att bygga gränsöverskridande nätverk är således en viktig ingrediens i förslaget. 5.3Inrätta ett EU-finansierat program för utbildning av poliser Respekten för lag och ordning är ett bärande element i ett fungerande samhälle. Medborgarna måste kunna lita på polisen. Korruption, gynnandet av den egna etniska gruppen eller släkten urholkar snabbt medborgarnas tilltro till poliskåren och rättsväsendet. och EU bör därför undersöka möjligheten till ett tidsbegränsat projekt, ett till tvåår, som syftar till att ge redan utbildade, och yrkesverksamma, poliser nödvändig kompletteringsutbildning. Vidare bör man finansiera och driva ett tidsbegränsat projekt, tre till , som syftar till att nyrekrytera och utbilda nya poliser. Rekryteringen till utbildningen bör tillgodose kraven pååldersspridning, rimlig fördelning mellan kvinnor och män samt etnisk och religiös tillhörighet. Rekryteringen i respektive land bör ske i nära samverkan med den EU-partner som givits utbildningsansvar. I utbildningen bör särskild tyngdpunkt läggas vid respekten för de mänskliga rättigheterna, likhet inför lagen samt betydelsen av en rättvis och korruptionsfri handläggning av den enskildes ärende. 5.4Internationell samling mot den organiserade brottsligheten Nepotism, korruption och organiserad brottslighet är företeelser som är väl etablerade på och som har fått ytterligare näring . På bedrivs en omfattande prostitution och med jämna mellanrum rapporteras via tidningar, radio och tv om hur soldater, även svenska, som deltar i krishanteringsoperationerna på har utnyttjat prostituerade. Det finns uppgifter som talar om som ett nav för stora delar av prostitutionen i . är också ett nav i narkotikasmugglingen och smugglingen av cigaretter till . Prostitution, människohandel och smuggling som bedrivs inom ramen för en transnationell organiserad brottslighet utgör ett allvarligt säkerhetshot mot öppna, demokratiska samhällen. Det utgör också, som i fallet , ett allvarligt hot mot de insatser som görs för att bygga upp fungerande samhällen. Exemplen ovan är inte ägnade att ringakta vare sig albaner, kosovoalbaner eller serber som kollektiv, men det är viktigt att peka på att det i hela det , inklusive Kosovo, finns grupper och enskilda individer som för egen hänsynslöst utnyttjar andra människor, som de äventyrar den regionala stabiliteten. Det råder stor samstämmighet om att ekonomiska intressen av den typ som angivits ovan har varit en mycket viktig drivkraft i de senaste årens många konflikter på . En viktig del i återuppbyggnadsarbetet på måste därför vara att, så långt det bara låter sig göras, vidta åtgärder mot de individer och grupper som äventyrar regionens säkerhet. Om så inte sker kan de kriminella nätverken, som redan har förgreningar i hela , växa sig starka och hota vårt öppna och demokratiska samhälle. Vid sidan av de åtgärder som föreslagits ovan för att skapa öppna och demokratiska samhällen på , måste en medvetenhet om nepotism, korruption och transnationell organiserad brottslighet på skapas utanför de respektive europeiska polis- och åklagarmyndigheternas begränsade krets. Hållningen gentemot utvecklingen på är gemensam. Det är i sammanhanget värt att notera att EU och dess medlemsländer står för av världens utvecklingsbistånd. Både på och i är det EU som är den främsta givaren av humanitärt bistånd och stöd till demokratisering och återuppbyggnad. De allvarligaste kvarstående bristerna är i många fall just inom det rättsliga och inrikespolitiska området. Det handlar dels om fungerande rättsväsende och kamp mot omfattande korruption, dels om ett fungerande gränsskydd. Med tanke på de varningar som framförts från bl.a. när det gäller korruption och brott mot mänskliga rättigheter, samt med tanke på den ökande organiserade brottsligheten i många östeuropeiska länder, är sådana satsningar av största betydelse. Korruptionsbekämpning har en nyckelroll i sammanhanget. Där korruption förekommer omöjliggörs förtroendefulla samhällsrelationer, tillit till stat och myndigheter, och där undergrävs det fria samhällsskicket. 5.5Balkan måste knytas samman EU vill bidra till ökad stabilitet på genom att knyta , , och , och närmare till sig med sikte på ett framtida medlemskap. Det gör man bland annat genom CARDS som i klartext betyder Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation. Målet för är att utveckla medvetenheten om och hanteringen av asyl-, viserings- och migrationsfrågorna i mottagarländerna så att de närmar sig EU-nivå på det området. I har ansvar för projektet som ska pågå fram till . Kostnaden, , belastar kommissionens budget. stöder till fullo detta EU-projekt. Utvecklingen i är i stort positiv. De har ett väl fungerande demokratiskt system och valen 2000 och 2003 var fria och det förekom inget fusk. Oppositionspartierna har en naturlig och fri ställning. Många bedömare ser ljust på situationen i . ekonomi är stabil och demokratin välförankrad. har ansökt om att bli medlem i EU, vilket bland annat det kristdemokratiska EPP-partiet ser mycket ljust på. 5.6.1Vad behöver förbättra inför ett inträde i EU? EU-kommissonen pekar på att rättsväsendet behöver stärkas. I grund och botten handlar det om att öka kvaliteten i utbildningen av domare, åklagare och administrativ personal. Korruptionen är också ett gissel. behöver förbättra den operativa kapaciteten hos byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet. De behöver även införa en uppförandekod och etiska regler för tjänstemän och valda representanter. Det finns inga större problem vad gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna, men måste i större omfattning sörja för minoriteterna i landet. De måste se till att författningslagen om de nationella minoriteterna genomförs och sörja för att minoriteterna är proportionellt företrädda i lokala och regionala självstyrande organ, i organ inom statsförvaltningen och rättsväsendet och i organ inom den offentliga förvaltningen. måste även se till att flyktingar kan återvända genom att förbättra förhållandena för återvändande och skapa rimliga sociala och ekonomiska villkor för dem. har en fungerande marknadsekonomi. Ekonomin är relativt stabil och inflationen är låg (1,). har en relativt välutbildad befolkning, bra vägar och telekommunikation. På grund av den rikliga turismen är landet väl integrerat med övriga EU. måste genomföra en rad avtal med grannländerna rörande bekämpning av organiserad brottslighet, gränsförvaltning och återtagande. Indikatorer för (Källa: CIA - The World Factbook) Befolkning: 4,5 miljoner BNP - real tillväxttakt: BNP per capita: (köpkraftsparitet - PPP) BNP fördelat på sektorer: jordbruk , industri och tjänster Etniska grupper: Kroater , serber , bosniska muslimer , ungrare , slovener , tjecker , romer , albaner , montenegriner , andra Religion: Romersk katolska , ortodoxa , muslimer , protestanter , andra Språk: Kroatiska , andra (italienska, ungerska, tjeckiska, slovakiska och tyska) Republiken visade prov på politisk stabilitet i samband med mordet på den reforminriktade regeringschefen . Graden av de politiska reformerna har dock varit varierande . Det går relativt bra att reformera försvarsmakten och förbättra för minoritetsgrupperna, men de politiska och juridiska reformerna går långsammare. Tyvärr samarbetar ännu inte och fullt ut med den . Ekonomin i och uppvisar bättre resultat, men BNP per capita är lägst bland länderna på och inflationen ligger på . Vissa nödvändiga strukturella reformer har uteblivit på grund av politiska dispyter. I den serbiska provinsen råder särskilda problem, framkallade av osäkerheten kring provinsens framtida status och grad av självständighet. Denna osäkerhet hämmar investeringar och omöjliggör lån från . Rent psykologiskt riskerar detta också att leda till handlingsförlamning så länge inte medborgarna känner tillförsikt . 1999 ingrep Nato i Kosovo och motade, bl.a. efter bombanfall mot , bort den serbiska armén, kontrollerad av Milosevicregimen. Utvecklingen därefter har tyvärr varit långt ifrån problemfri. Kosovo har utvecklats till nya centrum för trafficking; mänsklig slavhandel med unga kvinnor. Enligt FN finns 204 misstänkta bordeller i Kosovo. På dessa 204 barer, restauranger och nattklubbar misstänker polisen att prostitution förekommer och att traffickingoffer utnyttjas som sexslavar. Även efter den Nato-ledda invasionen 1999 lever spänningarna mellan de olika folkgrupperna kvar i Kosovo. Våldsamma upplopp utbröt exempelvis då tre albanska pojkar drunknat under oklara omständigheter. Händelsen ökade de redan starka spänningarna mellan den huvudsakligen muslimska majoriteten av etniska albaner och serberna som utgör en minoritet och som för det mesta tillhör den ortodoxa kyrkan. Under oroligheten dödades bortåt trettio människor, flera hundra skadades och omkring 4.000 blev hemlösa på grund av våldsutbrottet. Ett stort antal kyrkor och kloster förstördes under de våldet pågick, och många moskéer skadades. En FN-tjänsteman rapporterade i radiokanalen : "En kristallnatt är på gång i Kosovo. Kyrkor brinner och folk attackeras av inga andra skäl än deras etniska bakgrund." För att kväva våldet satte Nato in en förstärkning på cirka 2.000 soldater. finns ca 18.000 FN-soldater i Kosovo. För människorna som lever på är det viktigt att få signaler från övriga världen som visar engagemang för deras situation och intresse för att bistå dem till en dräglig livssituation. Spänningarna mellan folkgruppen och det faktum att sexhandeln växer sig stark i området, visar att Nato och FN har långt kvar. är i högsta grad EU:s problem och det minsta som kan göras är att ge hjälp och stöd till de krafter på som eftersträvar försoning, verklig demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. 5.7.2Några indikatorer för och Indikatorer för och (Källa: CIA - The World Factbook) Befolkning: 10,8 miljoner BNP - real tillväxttakt: BNP per capita: (köpkraftsparitet - PPP) BNP fördelat på sektorer: jordbruk , industri och tjänster Etniska grupper: Serber , albaner , montenegriner , ungrare , andra Religion: Ortodoxa , muslimer , romersk katolska , protestanter , andra Språk: Serbiska och albanska Den politiska situationen är stabil, men det finns fortfarande mycket att göra bl.a. när det gäller att implementera reformer, förstärka den administrativa kapaciteten och förbättra den offentliga servicen. Trots att () har ekonomiska och budgetmässiga bekymmer, har landet gjort framsteg för att uppnå stabilitet i ekonomin. Ett bekymmer ligger i att få fattade beslut omsatta i konkret handling. Makroekonomin är förhållandevis stark och landet har gått med i WTO.