mot · GR02N16 · 2004-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2003/04:127 Ett stärkt för hållbara transportlösningar 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att bemyndiga regeringen att avyttra hela aktieinnehavet i eller att avyttra företaget i delar på ett sådant sätt att en god konkurrens på transportmarknaden gynnas, vilket bl.a. innebär att koncentrationen på marknaden för godstransporter på järnväg i inte får öka. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det statliga ägandet i bör avvecklas och inte ersättas med statligt ägande i det eller de förvärvande företagen. avslår regeringens begäran om ett bemyndigande att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , att förvärva rättigheter att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i eller att tillskjuta kapital till . begär att regeringen återkommer med ett fullödigt beslutsunderlag till om en avyttring av aktieinnehavet i skulle underlättas, eller om villkoren för en sådan avyttring skulle bli mer gynnsamma, om regeringen ges ett bemyndigande att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , att förvärva rättigheter att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i eller att tillskjuta kapital till . avslår regeringens begäran om ett godkännande av finansiering av åtgärder i från det särskilda kontot i avsett för insatser i av staten hel- eller delägda aktiebolag. 2 Livräddning av statligt företag igen! Regeringen begär i propositionen (2003/04:127) Ett stärkt för hållbara transportlösningar i princip ett carte att göra vad den vill med företaget. Regeringen begär ett bemyndigande att sälja företaget, antingen mot kontant likvid, eller genom betalning i det köpande företagets aktier, att omstrukturera företaget eller att ge bolaget ett kapitaltillskott på ett ospecificerat belopp. Bakgrunden till propositionen är svaga ställning. Återigen tvingas regeringen gå till och begära att skattemedel skall användas för att rädda ett misskött statligt företag. Listan på tidigare fall kan göras lång. I regeringens proposition 2002/03:86, som biträddes av majoritet, begärde regeringen bemyndigande att tilldela ett aktieägartillskott på för att rädda företaget från kollaps. fick genom proposition 2002/03:64 ett kapitaltillskott om . har dessutom sålt av tillgångar för att täcka förluster i bolaget. Detta har skett genom försäljningen av andel i Nordiska Satellitaktiebolaget som efter skatt inbringade . Dessutom sålde förlustbolaget för att det köpande företaget ska kunna utnyttja den ackumulerade förlusten om ca för att göra ett förlustavdrag. Till en följd av de många turerna och egendomligheterna bakom är det svårt att få en samlad bild av hur mycket affärer kostat skattebetalarna. En försiktig uppskattning är dock att det rör sig om . Posten har gjort stora förluster bl.a. till följd av den misslyckade satsningen på Internetportalen Torget och andra IT-satsningar, som inneburit en förlust på ca , och på det överdimensionerade kontorsnätet. Dessutom har man dolt kostnaderna för dessa felsatsningar, vilket kritiserats av bl.a. . Postens misslyckade affärer har inte inneburit att staten tvingats göra ägartillskott. Skattebetalarna får istället betala genom att Posten utnyttjar sitt monopol på brevdistribution, dvs. genom höjt brevporto. Staten är en dålig ägare. SJ, Posten, och illustrerar detta med all önskvärd tydlighet. Vi har vid ett flertal tillfällen påtalat att regeringen borde formulera en strategi för en avveckling av det statliga ägandet i en lång rad företag, bland dem . En sådan strategi skulle innebära att den typ av akuta livräddande insatser som regeringens misskötsel av de statliga företagen ger upphov till kunde undvikas. 3 Avveckla statligt ägande av och stärk konkurrensen Mot bakgrund av vår principiella inställning till statligt ägda företag kan vi självfallet inte invända mot att regeringen bemyndigas att avyttra det statliga innehavet i . Vi anser dock att detta ska ske genom en regelrätt försäljning av hela företaget eller av delar av företaget, om inte starka skäl talar för en annan lösning. Vi anser således inte att regeringen ska bemyndigas att förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , eller att förvärva rättigheter till sådana aktier eller andelar. Vi vill avveckla det statliga ägandet i , inte ersätta det med ett delägande i ett annat företag eller en annan företagsgrupp. Skulle en avveckling av ägandet i förutsätta, eller underlättas av att staten förvärvar aktier eller andelar i det förvärvande företaget ställer vi oss dock inte avvisande till detta, under förutsättning att sådana aktier eller andelar avyttras. Om ett sådant affärsupplägg blir aktuellt bör dock regeringen återkomma till . Vid avvecklingen av det statliga ägandet är det av stor vikt att konkurrensaspekter beaktas. Avyttringen av får inte medföra minskad konkurrens på transportmarknaden. Eftersom svarar för av godstransporterna på järnväg bör man överväga att avyttra företaget i delar för att främja god konkurrens. Det kan vara att föredra, från medborgarnas synpunkt sett, att företaget styckas för att uppnå god konkurrens även om detta skulle leda till en lägre intäkt vid försäljningen, genom att detta kan leda till lägre priser och effektivare transporter. 4 Kapitaltillskott kräver beslutsunderlag I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att tillskjuta kapital till utan att ge ett underlag för att fatta ett sådant beslut. I propositionen finns visserligen en bedömning av företagets investeringsbehov. Det finns dock ingen bedömning av utsikterna att få en rimlig avkastning på dessa investeringar. Det gör att vi dels inte har någon möjlighet att bedöma om ett kapitaltillskott till är en ansvarsfull användning av skattemedel, dels inte kan bedöma om ett sådant kapitaltillskott är i enlighet med den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen varigenom kapitaltillskottet vore förenligt med . Regeringen skriver att man gör bedömningen att ett eventuellt tillskjutande av kapital till i kombination med åtgärdsprogram och eventuella strukturella förändringar av de slag som föreslås motsvarar sådana åtgärder som en privat investerare skulle ha kunnat vidta i en liknande situation. Därmed menar man att den marknadsekonomiska investerarprincipen är uppfylld. Det finns dock ingen indikation om vad denna bedömning grundas på. Vi vill inte kategoriskt avvisa behovet av ett kapitaltillskott till . För att på bästa sätt tillvarata skattebetalarnas intressen kan det eventuellt krävas att vissa investeringar först görs i företaget, innan en avveckling av statens ägande sker. För att vi ska kunna göra en bedömning av om så är fallet krävs dock att regeringen återkommer till med ett beslutsunderlag. Vi vill dock framhålla att det enligt vår mening är oacceptabelt att ett sådant kapitaltillskott görs genom att andra statliga företag dräneras på sitt kapital genom att medel förs från det särskilda kontot i Riksgälden för insatser i av staten hel- och delägda aktiebolag. Ett eventuellt kapitaltillskott skall ske inom ramen för den normala budgetprocessen. Vi motsätter oss systemet med att slussa tillgångar mellan olika statliga företag av flera skäl. För det första är det demokratiskt tvivelaktigt. Regeringen menar att den tidigare ordningen, dvs. att inom ramen för den ordinarie budgetprocessen beslutar om i vilken utsträckning skattebetalarnas pengar skall användas för kapitaltillskott i statligt hel- och delägda aktiebolag, begränsar ägarens handlingsmöjligheter på ett olämpligt sätt. Det är inte sant. Ägarens, dvs. medborgarnas företrädare, dvs. , hade med den ordningen fullständig handlingsfrihet. Däremot begränsades regeringens handlingsfrihet, vilket var avsikten med den tidigare gällande ordningen. Vi anser att det ur demokratisk synvinkel är angeläget att denna ordning återställs. För det andra riskerar regeringen att skada de företag som tvingas till extra utdelning av kapital. Regeringen har inte redovisat vilket underlag som motiverar de extrautdelningar som genomförts från t.ex. , Vin&Sprit, Systembolaget, , , och . Även om dessa utdelningar är möjliga kan en dränering av kapital från lönsamma statliga företag för att ge stöd till olönsamma företag innebära en ineffektiv användning av statens resurser. På dessa punkter var även finansutskottets kansli kritiskt när regeringens förslag om det särskilda kontot i Riksgälden lades. Kansliet påpekade också att förslaget innebär en ny möjlighet att kringgå utgiftstaket och budgetlagens krav på bruttoredovisning.