ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf230 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av det enskilda deltagandet i uppbyggnaden av pensionssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av premiepensionssystemet i syfte att höja systemets legitimitet. Ett pensionssystem skall utformas så att det stimulerar spararen att aktivt delta i placeringen av de egna pensionsmedlen som det höjer insikten i samhällets ekonomiska utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Pensionssparande i premiepensionsfonder, PPM, infördes . Tanken var att fler människor skulle få del av värdeutvecklingen på börsen. Sedan starten har 5,2 miljoner människor satsat i PPM-systemet. hade värdet av den satsningen minskat till . För endast 11 av 28 investeringsinriktningar har utfallet varit högre än index. För de sparande har även avgifterna från fondförvaltare och varit kännbar. Mot den bakgrunden upplever många pensionsreformen som ett fiasko. Detta visar andelen aktiva sparare som sjunkit från år . Resultatet av detta är att sjunde AP-fonden stärker sitt grepp över marknaden då de pengar som inte placeras av spararen automatiskt hamnar i den fonden. Marknadsföringen kring PPM och dess verksamhet är dålig. Den förbättras inte av förhållandet att det finns över 600 fonder att välja mellan. Den enskildes möjlighet att överblicka fondmarknaden blir i det närmaste omöjlig. En översyn av PPM-systemet är nödvändig utifrån systemets vikande legitimitet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sf231 · 2004-09-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det omgående skall tas fram ett tillfälligt regelverk som ger människor från länder utanför EU som bor i och har arbete möjlighet att stanna i landet till dess att den parlamentariska utredningen angående arbetskraftsinvandring arbetat färdigt. I vårt land finns inte ett fungerande system för arbetskraftsinvandring. I har vi exempel på de problem som drabbar många människor i på grund av detta. Paret som bodde i är ett exempel på hur människor drabbats. De hade en egen lägenhet och var egna företagare - något det råder brist på i länet. Trots att de var etablerade på orten, utvisades de från . måste börja tänka om. Selviye och hade anpassat sig till det svenska samhället. De hade arbetat och skapat arbetstillfällen i , men från möttes de ändå bara av stängda dörrar . Familjen bodde här i . Selviye ägde och arbetade i sin frisersalong och ägde och arbetade i sin restaurang. Trots den stress och stora omställning som själva flykten, från ett då oroligt , måste ha inneburit, så hade familjen på ett beundransvärt sätt acklimatiserat sig i sitt nya land. Att de skickats ur landet är inget annat än inhumant och brutalt. Det känns frustrerande att det i fortfarande inte finns ett fungerande regelverk för arbetskraftsinvandring. Om ett sådant regelverk funnits så hade familjen fått stanna i landet som arbetskraftsinvandrare. Flyktingpolitik och arbetskraftsinvandring har olika syften. Men det finns beröringspunkter mellan de båda migrationsformerna. För flyktingar som misslyckas med att bevisa sina flyktingskäl kan möjligheten att arbetskraftsinvandra bli en annan möjlighet. Därför borde asylsökande som befinner sig i ha rätt att ansöka om arbetstillstånd eller uppehållstillstånd. Detta skulle gällt Selviye och , då de hade hunnit skaffa arbete och dessutom etablerat egna företag . Därmed skulle de fått rätt att stanna i vårt land av andra skäl än flyktingskäl. är i stort behov av att människor flyttar till kommunen för att leva och arbeta där. Ett av de största problemen i kommunen är den minskande befolkningsmängden. Familjen borde framför allt av humanitära och mänskliga skäl, givits möjlighet att få stanna i och , men också för att Bollnäsborna behövde och ville ha dem kvar. Dessa kommuners invånare tycker att det känns fel när väletablerade skötsamma människor skickas ut från vårt land. Jag har här valt att beskriva ett exempel från mitt hemlän. Det finns dock flera liknande fall runt om i kommuner. har i varit med om att rösta igenom ett beslut som innebär att begär att regeringen låter genomföra en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. Med tanke på den akuta situationen för de utvisningshotade asylsökande som har fått jobb och bor i bör ett tillfälligt regelverk tas fram. Till dess att den parlamentariska utredningen arbetat färdigt bör regelverket ge människor från länder utanför EU som bor i och har arbete möjlighet att stanna i landet.
mot · GS02Sf233 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärder skall samverka för att förstärka arbetslinjen. En översyn av socialförsäkringssystemen har aviserats. Vi anser det viktigt att trygghetssystemen samverkar för att stimulera återgång i arbete efter perioder av sjukpenning eller sjukersättning. Vi vill att studier skall vara en av möjligheterna som underlättar vägen till arbetslivet. Det finns regler som inte är anpassade till kombinationen av partiell sjukersättning, studier och arbetslöshetsersättning. Kravet för att få ersättning från arbetslöshetskassan i samband med utbildning är att arbetet inte upphörde på grund av studier. A-kasseersättning kan då utbetalas till den som fortsätter tidigare heltidsstudier under förutsättning att hon söker heltidsarbete eller bedriver studier på deltid under förutsättning att studierna inte hindrar från att söka och ta heltidsarbete. kan en person som har en partiell sjukersättning som arbetar upp till heltid dessutom delta i studier. Studierna företas och och semesterdagar. Med de nya möjligheterna till studier på distans finns möjligheten att ordna studierna så att de räknas som heltidsstudier. Om sedan det olyckliga inträffar att personen blir arbetslös går det inte enligt dagens regler att kombinera A-kasseersättning grundad på tidigare deltidsarbete med fortsatta heltidsstudier. Det är förmodligen inte ett problem som drabbar många, men med tanke på att vårt mål är både utbildning och återgång till arbete borde reglerna samverka för att uppnå målen. Studier kan vara ett medel för att uppnå ett för individen och samhället angeläget mål att underlätta återgången till arbete.
mot · GS02Sf234 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skapa en arbetsmarknad med plats för äldre och för personer med nedsatt arbetsförmåga. Ohälsan stiger, och alltfler människor hamnar utanför arbetslivet. För många människor handlar det helt enkelt om en känsla av att "inte räcka till". Det är ett komplext problem med många bakomliggande orsaker. Det finns ingen enskild åtgärd som kan lösa problemet. Vi måste se till helheten när det gäller människors livssituation. Därför har vi socialdemokrater arbetat för att flytta fokus och titta på den arbetsförmåga som faktiskt finns istället för att koncentrera på människors arbetsoförmåga. Undersökningar som gjorts visar att många skulle kunna komma tillbaka till arbetet om de själva fick bättre inflytande över sin arbetssituation. Ett exempel är situationen för de äldre, där allt för många tvingas lämna arbetslivet . Så ska det inte behöva vara. Bara för att en person med nedsatt arbetsförmåga inte klarar av att jobba till , behöver det inte betyda att man inte ska jobba alls. Många äldre skulle sannolikt välja att stanna kvar i arbetslivet om villkoren och arbetstiderna kunde anpassas till deras livssituation. Det gäller också dem med nedsatt arbetsförmåga. Det är utifrån det här synsättet som vi nu lagt fram en rad nya initiativ. Arbetsgivarna ska t.ex. göra en obligatorisk rehabiliteringsutredning. Avstämningsmöten är en annan viktig del, där tillsammans med arbetsgivaren, den sjukskrivne och arbetsförmedlingen träffas för att se hur man bäst kan lösa den enskildes situation. Det är det här perspektivet vi måste ha. Vi måste se till människors olika förutsättningar. Om människor själva fick välja så skulle ingen vilja vara sjuk. Rätten till ett arbete måste vara rätten till ett arbete att må bra i och trivas med. Även för äldre och även för personer med nedsatt arbetsförmåga.
mot · GS02Sf235 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hemutrustningslån. De flyktingar som kommer till har oftast flytt från krig och förföljelse. De kommer hit med knappa resurser och har stora behov. Mat, kläder och bostad utgör naturligtvis de allra primäraste behoven. Det är samhällets skyldighet att sörja för att flyktingarna får dessa behov uppfyllda. Flyktingar som omfattas av kommunens flyktingmottagande, har fyllt och flyttar in i en bostad kan även ansöka om lån till hemutrustning. Lånet är avsett för t.ex. köksutrustning och möbler. Hur stort lånet är beror på familjens storlek. Maximalt belopp är . behöver man inte betala tillbaka på lånet. Ränta utgår emellertid även . Räntan fastställs av regeringen, för var räntan . Amorteringstiden beror på hur stort lånet är. Med maximalt lån kan amorteringstiden bli . Om betalning av lånet inte kan ske p.g.a. låg inkomst, går det att ansöka om helt anstånd eller nedsatt betalning. Räntan fortsätter dock att löpa . Skulden kommer därför att öka . Det finns dock vissa möjligheter att få lånet efterskänkt för den som är , eller som bedöms ha en varaktigt nedsatt arbetsförmåga p.g.a. sjukdom eller handikapp. Många flyktingar har efter tvåårs introduktion i kommunerna inte kommit ut på arbetsmarknaden och söker därför anstånd med betalningen. Lånen växer eftersom räntan läggs på. Det medför en stor risk för en växande skuldsättning som blir ett permanent hinder för flyktingarna att komma ut på arbetsmarknaden som socialbidragsberoendet ökar. Det finns redan nu en kraftig överrepresentation av utrikes födda när det gäller socialbidragsberoende. Permanent skuldsättning kan hindra denna grupp av människor från att bli självförsörjande. I värsta fall kan detta leda till mental ohälsa. Att få bostad och att känna trygghet är viktiga förutsättningar för en bra integration i det svenska samhället. Därför är det viktigt och nödvändigt att utformahemutrustningslånen på ett sådant sätt att de möjliggör en bra start i .
mot · GS02Sf238 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större flexibilitet i sjukersättningen vid rehabilitering och sjukskrivning. finns en sorts självrisk inbyggd i sjukpenningen eftersom arbetsförmågan måste vara nedsatt med mer än en fjärdedel för att sjukpenning ska utges. Om arbetsförmågan är nedsatt tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning och om arbetsförmågan är nedsatt minst hälften men inte tre fjärdedelar utges en fjärdedels sjukpenning. Steglös ersättning vid nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom skulle vara att föredra framför dagens stela system för beräkning av sjukpenning. Vid sjukskrivning av läkare gäller att läkare bedömer huruvida patienten, trots sin sjukdom, kan arbeta till viss del alternativt kan till viss del stå till arbetsmarknadens förfogande. I det medicinska underlaget ska läkaren styrka hur många timmar patienten bedöms kunna utföra sin vanliga sysselsättning/stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebär att läkaren ska göra sin bedömning utifrån patientens förmåga att arbeta/stå till arbetsmarknadens förfogande oavsett vilka ersättningsnivåer som gäller inom lagen om allmän försäkring. Detta kan innebära att läkaren t.ex. gör en bedömning att patienten kan arbeta , vilket innebär att sjukpenning kan betalas med högst en fjärdedels ersättning. Detta betyder att ett inkomstbortfall uppstår som inte kan ersättas från den allmänna försäkringen. används deltidssjukskrivningar i syfte att främst uppmärksamma den försäkrades arbetsförmåga - inte arbetsoförmåga, därför finns det enligt min uppfattning starka skäl att pröva om inte en steglös ersättning bör införas. För att underlätta att en sjukskriven till viss del ska kunna återgå till arbete, alternativt kunna åter stå till arbetsmarknadens förfogande trots nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom skulle det underlätta om rätten till sjukpenning ändras på så sätt att en steglös ersättningsrätt införs liknande vad som gäller för rätten till sjuklön. Redan Rehabiliteringsberedningen (SOU 1988: 41) ansåg att fyra nivåer var tillräckligt när det gällde renodlade sjukfall men att rehabiliteringsarbetet däremot krävde ett mera flexibelt ersättningssystem. Med ett mer flexibelt system skulle en mjuk och successiv återgång till arbetet underlättas.
mot · GS02Sf239 · 2004-09-21 00:00:00 — Bisyssla vid partiell sjukersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för bibehållande av bisyssla vid partiell sjukersättning. För att en demokrati skall fungera krävs det att människor med olika bakgrunder och erfarenheter tar ansvar och finns med i beslutande organ. Det kan vara i frivilligorganisationer eller i politiska organisationer som förtroendevald. Om man har hel sjukersättning (före detta förtidspension) har man möjlighet att behålla bisyssla, exempelvis ett föreningsuppdrag eller ett förtroendeuppdrag som kan kännas stimulerande och inte sliter på hälsan och orken. , , skriver att i sin helhetsbedömning ska bortse från sysselsättning som inte överstiger en åttondel av normalarbetstiden , det vill säga och inkomst som motsvarar detta. Det här är mycket bra. Men om man har sjukersättning på deltid och arbetar deltid samt kanske tidigare haft ett stimulerande förtroendeuppdrag utöver arbetstiden, då tar inte den hänsyn som gäller vid hel sjukersättning. Om personen inte orkar arbeta fullt i sitt dagliga arbete och får deltidssjukersättning måste personen också avsäga sig sitt förtroendeuppdrag, som kanske snarare är en stimulans än en ytterligare belastning på hälsan. Jag anser att även den som har deltidssjukersättning (halv eller kvarts) ska bedömas ur ett helhetsperspektiv av och i vissa fall, då det inte sliter på hälsan, kunna behålla sitt förtroendeuppdrag eller annan bisyssla.
mot · GS02Sf240 · 2004-09-23 00:00:00 — Jämställd fördelning av föräldrarförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i föräldraförsäkringen bygga in ekonomiska incitament för en jämnare fördelning av dagarna mellan föräldrarna. presenterade LO en undersökning kring fördelningen av föräldraförsäkringen. Den talar sitt tydliga språk. har föräldradagarna varit mammans och pappans på lika villkor. Ändå har inte barnen fått den tid de har rätt till med båda sina föräldrar. av dagarna tas ut av mammor och i av barnfamiljerna tar inte pappan ut någon föräldraledighet alls. Dessa dystra siffror säger oss att vi måste börja erkänna och angripa de grundläggande mekanismer som ligger bakom det snedfördelade uttaget av föräldraledighet. Det avgörande för hur den fördelas är föräldrarnas inställning. I familjer där pappan vill vara föräldraledig tar av dem ut mer än . Där båda vill att pappan ska vara ledig är siffran . I familjer där mamman hävdar att föräldradagarna är hennes tar pappan inte ut föräldraledighet alls. En viktig del i arbetet med att få föräldrar att dela föräldraförsäkringen mer lika är alltså att få både pappor och mammor att inse hur viktigt det är för barn att tidigt ha en nära relation till båda sina föräldrar. Detta skulle kunna ske genom att exempelvis JämO, RFV, försäkringskassorna, BO och får i uppdrag att tillsammans ta fram strategier för hur man inom ramen för dagens föräldrautbildning uppmuntrar till en jämnare fördelning av föräldradagarna. Ett annat viktigt argument som brukar anföras för att mammor tar ut den största delen av föräldraförsäkringen är att det är bäst för familjens ekonomi. Därför bör det också finnas ekonomiska incitament för att föräldrar ska dela dagarna mer lika. Om man exempelvis inom ramen för dagens budget ger båda föräldrarna hög kompensation för lönebortfallet de månader som tillfaller var och en och sedan reducerar ersättningen för de dagar som överlåts skulle förhoppningsvis fler mammor och pappor dela föräldraledigheten mer lika. Exakt hur detta ska ske kan diskuteras, huvudsaken är att de ekonomiska incitamenten för att inte dela föräldraförsäkringen starkt begränsas. Med politiska beslut kan vi hjälpa pappor i deras kamp för fler dagar med sina barn i familjer där mammor vill ha dagarna för sig själva och vi kan hjälpa mammor att våga bryta konventioner. Unga kvinnors löneutveckling och karriärmöjligheter ska inte behöva hållas tillbaka för att arbetsgivare räknar med att det är större risk att anställa tjejer eftersom de försvinner på barnledighet. Det skulle också tvinga fler familjer att diskutera sina val och sin syn på föräldraledigheten och det skulle sätta fokus på det viktiga faktum att båda föräldrarna har lika stort ansvar för barnen. Men framför allt skulle det leda till att fler barn fick sin välförtjänta tid med båda sina föräldrar. Eftersom barn som får möjlighet att från början bygga upp nära och djupa relationer med båda sina föräldrar inte får två halva relationer utan istället två hela, är barnen de stora vinnarna på en mer jämställd fördelning av föräldraförsäkringen.
mot · GS02Sf241 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att överväga en regelförändring så att sanktionsmöjligheter kan vidtas gentemot arbetsgivare som inte fullgör sitt rehabiliteringsansvar. Många människor är långtidssjukskrivna och situationen är ur flera aspekter allvarlig. En mängd åtgärder måste komma till för att nå det uppsatta målet om att halvera sjukfrånvaron fram . Rehabilitering är en av dessa åtgärder som också behöver bli mera effektiv och målinriktad. uppdrag är att samordna insatser från arbetsgivare och andra aktörer för att enskilda försäkrade snabbare ska kunna återgå i arbete. Det är väsentligt att ansvarsfördelningen är tydlig. Det är arbetsgivarna som har förstahandsansvaret för rehabilitering och detta måste göras tydligare. I det ansvaret ingår också att bekosta rehabiliteringsinsatser för de anställda. Vägrar en arbetsgivare att ta sitt ansvar finns från samhället inga sanktionsmöjligheter. Detta är principiellt tveksamt - har någon en lagreglerad skyldighet borde det medföra konsekvenser för ett uteblivet ansvarstagande. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga en regelförändring som innebär att sanktionsmöjligheter kan vidtas gentemot arbetsgivare som inte fullgör sitt rehabiliteringsansvar.
mot · GS02Sf242 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att överväga inrättande av s.k. försäkringsmedicinska kommittéer. Den allmänna sjukförsäkringen kräver hög legitimitet hos befolkningen. En avgörande förutsättning för tilltron är att tillämpningen av sjukförsäkringen blir mera försäkrings-mässig. Det måste vara tydligt att sjukförsäkringen ger ersättning i den utsträckning arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom, inget annat. Behandlande läkare är en nyckelfaktor vad gäller sjukskrivning. Ökade kunskaper hos läkarkåren om försäkringsmedicin och sjukskrivning som behandlingsform borde rimligen ha en positiv inverkan på sjukskrivningsfrekvensen. Inrättande av så kallade försäkringsmedicinska kommittéer med läkemedelskommittéerna som förebild skulle därvidlag kunna spela en positiv roll. Kommittéerna skulle inte hantera enskilda patientärenden utan vara ett forum för professionell normering och vägledning. Det skulle kunna utvecklas till forum för kunskapsuppbyggnad och utvecklingsinsatser. Mot denna bakgrund finns skäl att överväga inrättande av så kallade försäkringsmedicinska kommittéer.
mot · GS02Sf243 · 2004-09-24 00:00:00 — Vilande sjuk- och aktivitetsersättning under studietid tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga regelförändring som möjliggör "vilande" sjuk- och aktivitetsersättning under studietid. Sjukfrånvaron är fortsatt hög och även om en viss ljusning kan ses måste alla åtgärder vidtas för kunna nå målet att halvera sjukfrånvaron fram . Till angelägna åtgärder hör att reformera regelsystem så att de stimulerar människor att komma tillbaka till arbetslivet. För den som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning gäller att om hon eller han vill pröva att gå tillbaka till sitt gamla arbete eller pröva nytt kan ersättning bli "vilande". Detta är bra eftersom det skapar en trygghet för den enskilde så att man vågar pröva och att ett misslyckande inte behöver bli en ekonomisk katastrof. Det är emellertid en brist att motsvarande möjlighet till "vilande" ersättning under studier inte medges. Studier som kan vara vägen tillbaka helt eller delvis till arbetsmarknaden. Dessa personer har samma behov av trygghet för att våga ta språnget ut och testa sina krafter. Mot denna bakgrund är det angeläget att överväga en regelförändring som möjliggör "vilande" sjuk- och aktivitetsersättning under studietid.
mot · GS02Sf244 · 2004-09-23 00:00:00 — Ändrade regler för utbetalning av barnbidrag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändrade regler för utbetalning av barnbidrag. slutar många äktenskap i skilsmässa, vilket i sin tur i många fall leder till att föräldrarna har delad vårdnad av sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern i en form av växelvis boende. Folkbokföring av barnet kan dock endast ske i det ena hemmet. Detta leder med nuvarande regelverk till att hela barnbidraget utbetalas till föräldern på den folkbokförda adressen. En delning av barnbidraget är för samhället kostnadsneutralt, däremot har det stor betydelse för berörda föräldrar. Delad vårdnad innebär delad skyldighet och bör i logikens namn också innebära delade rättigheter. Bägge föräldrarna bör därför få lika del av barnbidraget när barnen bor lika mycket hos båda. Mot denna bakgrund bör regelverket för utbetalning av barnbidrag ändras så att vid delad vårdnad med växelvist boende delas också barnbidraget mellan föräldrarna.
mot · GS02Sf245 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid delad vårdnad av barn skall delat vårdbidrag gälla. slutar många äktenskap i skilsmässa, vilket i sin tur i många fall leder till att föräldrarna har delad vårdnad av sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos vardera föräldern i en form av växelboende. Till ett handikappat barn kan vårdbidrag från utgå. Bidraget utbetalas till den förälder där barnet är folkbokfört. Föräldrarna kan på särskild blankett ansöka om att vårdbidraget ska delas mellan föräldrarna. Ansökan måste vara underskriven av båda föräldrarna, i annat fall kan inte dela vårdbidraget. Vägrar den förälder som barnet är skrivet hos att skriva under ansökan kan den andre föräldern inte få någon del av vårdbidraget trots att denna vårdar barnet i lika stor omfattning. En delning av vårdbidraget är för samhället kostnadsneutralt men har stor betydelse för de berörda föräldrarna. Delad vårdnad innebär delad skyldighet och bör också i logikens namn innebära samma rättigheter. Mot denna bakgrund bör gällande regler ändras så att vid delad vårdnad med växelvist boende också vårdbidraget delas.