mot · GS02MJ504 · 2004-10-05 00:00:00 — anser att jordförvärvslagen bör ändras så att det ej blir tillåtet för köparen att avverka skog innan köpet vunnit laga kraft eller förvärvstillstånd erhållits. För att nå delmål 2 Levande skogar kan det bli aktuellt att selektivt gynna lövträd på barrträds bekostnad, vilket i vissa fall kan strida mot nuvarande regelverk. utvärdering föreslår att 10 § skogsvårdslagen bör ändras för att öka möjligheterna att selektivt gynna lövträden. föreslår att undantagsregeln i 10 § skogsvårdslagen ändras så att även avverkning som sker för att bevara särskilda naturvärden omfattas. För att nå miljömålet Levande skogar har högt ställda delmål satts upp. En grundförutsättning för att nå målen för kulturmiljövården är att inventerade fornlämningar finns registrerade och att uppgifterna om lämningarna är lätt åtkomliga för markägarna. Registrering och redovisning av befintliga fornlämningar måste därför prioriteras av de kulturmiljövårdande myndigheterna. De enskilda skogsägarnas kunskaper och intresse för kulturlämningarna i skogen är en stor tillgång. Men ett fortsatt starkt engagemang är beroende av statens syn på förfoganderätten över marken. Dagens skogsägare måste på samma sätt som tidigare generationer ha rätten att bruka sin mark effektivt. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen, som kan öppna för möjligheten till ersättning för inskränkning i brukandet inom större fornlämningar och fornlämningsområden. har länsstyrelserna rapporterat om alltfler skador på kulturlämningar i skogen. Nya inventeringar visar arealtäckande fornlämningar av en omfattning som kan komma att medföra betydande inskränkningar i det enskilda skogsföretaget. På sina håll finns risk för att skogsbruk och kulturminnesvård hamnar på kollisionskurs. Det har redan noterats en ökad misstro bland skogsägarna mot dagens myndighetsutövning. Det är rimligt att de markägare som drabbas av betydande inskränkningar i nyttjandet av marken, utöver den hänsyn markägaren ska ta till allmänna intressen, ska kompenseras ekonomiskt genom en intrångsersättning. Det är inte bara genom att fortsättningsvis hålla inne nödvändiga underhållsanslag som regeringen hotar vägnätets standard och därigenom den regionala utvecklingen. Genom att successivt avsäga sig ansvaret för vägarna på den svenska landsbygden riskerar regeringen att kraftigt försämra det som är knappt acceptabla transportleder. Det finns stora risker med att, såsom en statlig utredning föreslog, överföra en stor mängd allmän väg till det enskilda vägnätet. Tryggheten i systemet hotar att försvinna. Anslagen till de enskilda vägarna måste öka. Därför föreslår ökade anslag till drift och byggande av enskilda vägar i budgetmotionen. Träär ett naturligt material som passar in i ett samhälle med uthållig tillväxt. Skog och träprodukter är kolsänkor som bromsar ökningen av koldioxid i atmosfären. Träär också ett energibesparande material med god isoleringsförmåga. En ökad efterfrågan på trä skulle kunna ge ökade exportintäkter till . Kunskapen om miljöfördelarna med trä som byggnadsmaterial behöver föras ut till de stora europeiska länderna, som har en låg träanvändning per capita. I har kampanjen , som genomförs av träindustrierna i , och , pågått . Kampanjens syfte är att öka träanvändningen och förbättra attityden till trä hos såväl konsumenter som branschproffs. En enkät som genomförts bland industri- och handelsföretag i träbranschen visar att av företagen uppger att kampanjen positivt påverkat deras försäljning. publicerade promemorian "Mer trä i byggandet - underlag för en nationell strategi för att främja trä i byggandet" (Ds 2004:1). anser att arbetet med att belysa fördelarna med träanvändning i byggandet bör fortsätta. har stor betydelse för svensk forskning. Det är därför viktigt att harmoniserar den grundläggande forskningen och tillämpade innovationer. Industriforskningsinstitutens statliga grundfinansiering är en förutsättning för långsiktig forskningsverksamhet där näringen tillskjuter huvuddelen av medlen. Regeringen måste tillse att utrymmet för den skogliga forskningen inte krymper. Näringen marknadsför själv sina produkter, men staten skulle kunna bidra till att marknadsföra materialet genom att i ökad omfattning välja trä till officiella byggnader. För att få byggsektorn - som är helt inriktad på byggande i traditionell betong- och stålbyggnadsteknik - att på allvar implementera träbyggnadstekniken i större skala krävs politiska initiativ. finns ett överflöd av föda men äter älgarna främst kvistar från träden, såväl lövträd som unga tallar. I första hand tar de lövträd, men när de inte räcker till måste älgarna beta av unga tallar. har successivt minskande arealer ungskog inneburit ett minskat foderutbud, vilket medfört att antalet älgar per areal ungskog hållits relativt trots en minskande älgstam. har bedrivit ett foderprojekt i och Hunneberg, där skogen varit mycket hårt ansatt av älgskador. Olika sorters vide har planterats och ekar har friställts i tät skog. Projektet har börjat ge resultat i form av minskade älgskador på tallar. presenterade jägarnas och skogsägarnas organisationer ett gemensamt förslag till nytt älgförvaltningssystem. , som utgår från subsidiaritetsprincipen, är positiva till ett ökat ansvarstagande från de parter som är närmast berörda av jakten och viltvården. Regeringen bör behandla organisationernas gemensamma förslag i positiv anda. 15Nej till EU-gemensam skogspolitik Allt som sagts här får endast betydelse om kan fortsätta råda över skogspolitiken. anser att det inte ska införas någon gemensam skogspolitik inom EU. För del är utgångspunkten att varje land självt ska råda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendrag och andra naturtillgångar. Det är angeläget att håller fast vid uppfattningen att skogspolitiken ska vara en nationell angelägenhet. anser att ska förhindra sådana beslut som innebär att skogspolitiken blir ett EU-gemensamt politikområde, även om vårt land skulle bli ensamt bland medlemsländerna om denna uppfattning. von der Esch (kd) Skånberg (kd)