ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Ub433 · 2004-10-04 00:00:00 — Kompetenshöjande åtgärder för län tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja takbeloppet för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på försök göra kommunerna i norra län till beställare av högskoleutbildning. - en motor i länets utveckling Kunskap är vår tids viktigaste råvara. Därför har utbildning och forskning stor betydelse för den regionala tillväxten. Kompetens- och kunskapsförsörjning är avgörande för att utveckla vårt näringsliv och den offentliga sektorn. Här är en av huvudaktörerna. har haft en mycket stark utveckling och bidragit till att utbildningsnivån i länet höjts. Högskolans framgångar beror till stor del på att profilen har stärkts. Som ett exempel kan nämnas , som har en särskild inriktning mot Östersjöhandel. Satsningen på högskolecentra runt om i länet har också möjliggjort att studierna bedrivs på hemmaplan. Erfarenheterna av detta är mycket positiva. Högskolan når nya målgrupper studenter, som dessutom är mycket motiverade. Det tak för antalet studenter som staten satt upp har vida överstigits. uppgår antalet inskrivna studenter till nästan 10 000. Söktrycket till högskolan har varit stort och skolan har under innevarande år producerat utbildning utöver takbeloppet med . Att producera utbildning utöver takbeloppet är möjligt under en mycket begränsad tid. Det statliga resursfördelningssystemet måste utformas så att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförs mer resurser. Takbeloppet för måste därför höjas; annars måste verksamheten skäras ned. Då riskerar i första hand de framgångsrika utbildningar som finns ute i kommunerna att drabbas. Detta skapar ryckighet och osäkerhet. En del av de anslag som går till högskolan borde istället fördelas till kommunerna med ambitioner att se högre utbildning som en resurs för utveckling av kommunen. Kommunerna skulle därmed få en beställarroll för utbildning och skulle därmed bättre kunna påverka sin egen situation. Kommunerna i norra län skulle kunna bli en försöksregion för denna modell. Utsikterna för en fortsatt bra utveckling är goda med tanke på att länet ligger i topp när det gäller andelen personer som söker vidare till högskola eller universitet . Högskolan är också en viktig faktor för att utveckla länets näringsliv både genom att svara för en ökad tillgång på kompetent arbetskraft och genom att tillföra nya idéer som kan skapa nya företag.
mot · GS02Ub434 · 2004-10-04 00:00:00 — Forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi i tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . Rovdriften på havens, och för del , naturresurser har länge stått i fokus. Den av regeringen tillsatta har avgivit sitt betänkande (SOU 2003:72). I grunden ligger att allt i vårt framtida förhållande till havet ska vara grundat på en "ekosystemansats". Förslag till åtgärder föreligger på många områden såsom förändrad myndighetsstruktur, ny lagstiftning, miljöövervakning, planering och zonering, uppföljning och utvärdering, sjöfart, utbildning och forskning. Den kompetens byggt upp, till stor del i samverkan med regionen och där ingår, passar perfekt för att tackla många av de aktualiserade frågorna. En central aktör inom är Kalmarsundslaboratoriet, med sin utvecklade kompetens, mångåriga erfarenhet av miljöövervakning, förnämliga infrastruktur och deltagande i Waters Assessment (- ett stort framtidsinriktat FN-projekt). Andra centrala aktörer är den moderna och högkompetenta Sjöfartshögskolan och till viss del även (). Högskolan besitter stor erfarenhet av omfattande miljöutbildning mot bland annat bestående av forskning kring attityd- och opinionspåverkan, genomfört inom Environmental Science Section (ESS), vid och miljövetenskap. Den nya professuren i fiskpopulationsekologi vid den naturvetenskapliga fakulteten kommer att ytterligare stärka högskolans kompetens inom detta område. En permanent forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi med tillhörande resurser bör föras till . En placering i för verksamheten motiveras av de resurser och satsningar som beskrivits ovan, av läget mitt i viktigaste fiskeområden (län är det län i i vilket mest fisk landas) och av att inte får något ekonomiskt stöd från . Centrets resurser ska kunna användas på lika villkor av alla forskare som är aktiva inom egentliga .
mot · GS02Ub437 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliggöra skolans roll i arbetet med att minimera fetma och därmed framtida sjukdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda införandet av restriktioner och stimulansåtgärder via skatt för att åstadkomma en sundare konsumtion.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. En tredjedel av den svenska befolkningen är överviktig. Belastningen på samhället genom ökad ohälsa vid sidan av den personliga otillfredsställelsen blir allt mer framträdande. Som exempel kan nämnas att diabetes, som är en följdsjukdom av fetma, blir allt mer vanlig samt att kostnaden för hjärtsjukvården i kostar . En minskning av kostnaden för bara dessa två sjukdomsgrupper skulle vara framträdande vid sidan av de personliga vinsterna i form av välbefinnande. Orsaken till övervikt och fetma finns att söka inom ett otal områden. Klart kan dock konstateras att fetma inte är ett trivialt estetiskt och självförvållat problem. Som utvecklingen ser ut kan en fet 30-årig man räkna med att få sitt liv förkortat med på grund av livshotande komplikationer som fetman ger upphov till. Övervikt är tveklöst ett stort samhällsproblem där alla instanser måste ta sitt ansvar för att förbättra situationen. I det arbetet är en bra miljö som gör fysisk aktivitet möjlig, bra matvanor redan från förskoleåldern, hemkunskap, föräldrautbildning, minskat TV-tittande och spelande, återhållsamhet i marknadsföringen av mat särskilt mot yngre åtgärder som utan större kostnader skulle ändra beteenden. En nyckelroll, vid sidan av föräldrarna, i det här arbetet har skolan och kanske främst då det är där beteenden grundläggs. Skolans roll i arbetet med att minska ohälsa i ett senare skede av livet måste tydliggöras. Här är åtgärder i form av såväl utbildning som mer fysisk aktivitet nödvändiga. Detta bör ges regeringen till känna. En annan åtgärd är att via skatter styra konsumtionen. Det skulle innebära höjd skatt på fet och onyttig mat medan skatten på nyttig mat reduceras. Förhållandet av stimulans och restriktionsåtgärder via skatt bör utredas vidare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Ub438 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det ukrainska språket bör etableras som universitetsämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om auktorisation av ukrainska tolkar.1 1Yrkande 2 hänvisat till NU. Inom den svenska högskolan finns ett relativt stort språkutbud. Förutom svenska, engelska, tyska, franska och spanska kan man i studera drygt 50 språk och i flertalet ges utbildning. Regeringen vill värna en mångfacetterad språkutbildning i och gav därför ett uppdrag åt att göra en totalöversyn över situationen för småspråk vid lärosäten för att kunna stärka småspråkens ställning. I uppdraget ingick bland annat att redovisa vilka språk som det helt saknas utbildning och forskning i vid landets lärosäten, trots att det borde finnas ett nationellt intresse. lämnade 2003 en rapport om småspråkens framtid, Att vara eller inte vara. Där sägs att det alltid måste finnas en beredskap för att möta nya utbildningsbehov i samhället genom att bygga upp nya språkutbildningar. Det betonas att det finns ett starkt behov av att värna och förstärka utbudet av språk inom prioriterade områden, särskild Öst- och . Ett av dessa språk är ukrainska. är ett land som kommer att få allt större vikt i de svenska kontakterna med . Kontakterna mellan politikerna, myndigheterna och organisationerna har blivit allt tätare och efterfrågan på kvalificerade ukrainska översättare och tolkar allt större. undervisas ukrainska endast som en 10-poängskurs vid och det saknas auktorisation av ukrainska tolkar vid Kommerskollegiet.
mot · GS02Ub439 · 2004-10-01 00:00:00 — I samma rapport betonas vikten av stärkt samverkan och nätverk mellan företag, högskolor, universitet och industriforskningsinstitut. Produktion i Väst kommer även att realisera uttalade önskemål om forskningsinsatser, kompetensutveckling, kunskapsspridning och samverkan vid större och medelstora högskolor, institut och lokala utvecklingscentra. Insatserna krävs för att skapa internationell konkurrenskraft hos våra små och medelstora företag. Vår vision är att Produktion i Väst skall stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i västra genom effektivt samarbete mellan industri och akademi. Honnörsorden är profilering och samverkan. Ingen högskola kan vara bäst på alla de delområden som produktionsområdet omfattar. Genom specialisering och samverkan kan Produktion i Väst snabbt bli det ledande produktionsforskningsklustret i och ha konkurrenskraft som sträcker sig utanför landets gränser. Produktion i Väst bildar en stark infrastruktur som möjliggör effektivt utbyte av kunskap och forskningsresultat mellan företag och högskolor i . i Väst är den starkaste samlingen och koordineringen av forsknings- och utbildningsresurser inom produktionsområdet som genomförts i . Kraftsamlingen och profileringen har genomförts på högskolornas eget initiativ och inom ramen för befintliga resurser. För att stärka ett fortsatt bra arbete krävs det nu en aktiv medverkan och stöd från olika industriforskningsinstitut och regeringen.
mot · GS02Ub447 · 2004-10-01 00:00:00 — ADHD/DAMP i förskole- och grundskoleutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ADHD/DAMP i lärarutbildningen. Allt slags handikapp är på olika sätt svårt att ha, men att ha ett neuropsykiatiskt handikapp ADHD/DAMP är dubbelt så svårt. Man ser inte handikappet utanpå, vilket kan bidra till att personen blir alldeles felaktigt uppfattad. Utvecklingsneurologiska störningar som ADHD och damp avser tillstånd hos barn med avvikande utveckling och/eller generella inlärningssvårigheter. Obehandlad DAMP och ADHD har tyvärr en nedslående prognos. Många, främst pojkar, växer upp missförstådda och orättvist bedömda av omgivningen. Vi vet också numer att om pojkar med dessa störningar hade fått "rätt" hjälp i början av sitt liv, så hade med all säkerhet många av dem som drabbats och ej blivit hjälpta, kunnat undgå missbruk och ett kriminellt liv. Ju tidigare insatser desto bättre är chanserna till god utveckling för denna utsatta grupp. Det är möjligt att identifiera barn med neuropsykiatriska och utvecklingsneurologiska tillstånd tidigt under deras skolgång med relativt enkla undersökningsinstrument. har en unik kompetens inom området. En förstående och stödjande omgivning i tidigt skede kan förhindra att funktionshindret utvecklas till ett allvarligt handikapp. Okunskap kan leda till felaktiga beslut, felaktig behandling och kränkande särbehandling. Att förstå problematiken, att lära sig metoder som underlättar för barnen, att som vuxen sluta med att moralisera över barnens funktionshinder, som naturligtvis inte har med vare sig dumhet eller dålig uppfostran att göra, utan med bristande funktioner i hjärnan, är grundläggande. Hjälp i ett tidigt skede i en ung människas liv blir mer och mer viktigt i de flesta sammanhang, och när det gäller barn med ADHD och/eller DAMP är det helt avgörande. Fick alla barn med dessa störningar tidigt den hjälp som numer finns tillgänglig t.ex. i form av kunskapsöversikt, skulle mycket vara vunnet. Ett första steg till förbättrad kunskap och förändrade attityder är att ytterligare uppmärksamma ADHD och DAMP i lärarutbildningen.
mot · GS02Ub448 · 2004-10-05 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: 25:7 Bidrag till vissa organisationer Studiestödets primära uppgift bör vara att förverkliga samhällets intresse i att den enskilde medborgaren satsar på utbildning och att främja rekryteringen genom att undanröja sociala och ekonomiska hinder för studier. Utbildning är en god investering både för den enskilde studenten och för samhället. Rekryteringsbidraget används för studier för personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa. Ur perspektivet livslångt lärande, är det fel att bidraget inte går till personer . Det finns personer som är och som varken har grundskole- eller gymnasiekompetens och som riskerar att bli arbetslösa. Dessa personer blir med regeringens snäva regler hänvisade till kortvariga lågavlönade arbeten eller långvarig arbetslöshet. Vi menar att det inte finns skäl att ha en övre åldersgräns för rekryteringsbidraget. Bidraget vid korttidsstudier är viktigt för att rekrytera personer med kort tidigare utbildning och stimulera till längre studier. Däremot anser vi att statligt studiestöd inte skall fördelas av olika fackliga intresseorganisationer, så som fallet är genom anslag 25:7 Bidrag till vissa organisationer. Vi föreslår istället att CSN och Sisus (utbildningsstöd) ges ansvar för fördelning av korttidsstudiestöd respektive timersättning till deltagare i särvux. Vi vill därmed avskaffa anslag 25:7 Bidrag till vissa organisationer och istället stärka anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag med (men totalt sett drar vi ner på anslagsposten 25:4).
mot · GS02Ub450 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödja den skånska livsmedelsforskningen. Livsmedelsindustrin är en av de viktiga basindustrierna i . Det är en mångfasetterad industrigren med allt från mindre producenter, som kanske producerar endast för gårdsförsäljning, till högteknologiska multinationella företag. Det är en industri med höga krav på slutprodukten men ofta med låga marginalkostnader. Det innebär att det, även om det finns ett stort behov av forskning och utveckling inom sektorn, finns små marginaler för företagen att bära dessa kostnader. Det gör att högskole- och universitetsforskning har en stor betydelse. I finns några av de viktigaste forskningsmiljöerna för livsmedelsforskning, bland annat Livsmedelscentrum i men också delar av () i och . I finns dessutom Gastronovum, ett intressant projekt för att fördjupa intresset kring matupplevelsen nu och . Forskningen har också starkt stöd i regionen från både företag och de regionala myndigheterna. Livsmedelsproduktionen och livsmedelsindustrin står inför många förändringar. Det gäller dels förändringar till följd av EU:s nya livsmedelspolitik, dels förändringar av marknaden. Behovet av bra färdigmat är en utvecklingslinje. Intresset för småskalig lokal produktion är en annan. Tyvärr har vi en utveckling där avdelningarna för forskning och utveckling (FoU) inom svensk livsmedelsindustri snarare minskar än ökar. Orsakerna till detta är många, framför allt en tuffare marknad, där livsmedelsproducenter med produktion av märkesprodukter och långsiktig FoU konkurreras ut av dagligvaruhandelns egna märken där själva produktionen av varan kan flyttas runt mellan olika producenter och länder på ett mer kortsiktigt sätt. I detta läge kan det vara viktigt att stärka den svenska livsmedelsforskningen för att via samarbete mellan universitet och industri också långsiktigt stärka den svenska livsmedelsindustrin. Inte minst finns det en stor utmaning i att knyta samman små producenter med universitetsforskningen. För att stärka detta för så viktiga område krävs långsiktig finansiering på fakultetsnivå. Vi föreslår att man inrättar en forskarskola med inriktning mot livsmedelsteknisk forskning vid . Här bör finnas utrymme även för samarbete med andra aktörer inom livsmedelsforskningen. är ett av de ledande universiteten i när det gäller forskning inom ett brett livsmedelstekniskt område, vilket inkluderar teknik, säkerhet och sambandet mellan kost och hälsa. har också pekat ut livsmedelsforskningen som ett av sina främsta kompetensområden.
mot · GS02Ub452 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar av systemet för finansiering av högskoleutbildning. och högskolor dras just nu med stora underskott i sina budgetar. Det anses ofta vara orsakat av en kombination av minskade externa anslag och en överproduktion av utbildning som inte täcks av studentpengen. I finansieringssystemet finns ingen tydlig koppling mellan forskning och grundutbildning. Det finns heller ingen koppling till den progression i svårighetsgrad och krav på utbildningen som bör ställas på de längre utbildningarna. Det senare blir än viktigare om skulle välja att införa Bologna-processen. Dagens "studentpeng", anslaget per student, varierar mycket mellan olika utbildningar eftersom kostnaderna för olika utbildningar skiljer sig åt. Detta är i sig riktigt, då t.ex. utbildningar med mycket laborativ verksamhet blir dyrare än ren katederundervisning. Systemet speglar däremot inte det faktum att olika nivåer av utbildning varierar i kostnad. Det är uppenbart att t.ex. undervisning på magisternivåär dyrare än kortare utbildningar inom samma område. Magisternivån kräver ofta en högre specialisering, vilket dels leder till mindre grupper, dels till högre krav på lärarna. Det är exempelvis rimligt att en professor är involverad i utbildningen på magisternivå för att säkra kopplingen till forskningen. Regeringen aviserar att man i forskningspropositionen kommer att trycka än mer på spetsforskning och på möjligheten för yngre forskare att fortsätta som t.ex. forskningsassistenter efter doktorandtiden. Mycket av detta är lovvärt, men risken blir att kopplingen mellan grundutbildning och forskning blir svagare. Det faktum att fler lärare måste ägna mer tid åt forskning och att en allt större del av forskningen finansieras externt, gör att en övervägande del av forskningen läggs på icke undervisande personal. För att motverka att grundutbildningen skiljs från forskningen måste "studentpengen" innefatta en viss del forskningsresurser, en s.k. forskningspremie. Forskningspremien bör vara åtminstone så hög att den motsvarar den avtalsenliga möjligheten för en lektor att bedriva egen forskning på av arbetstiden. På magisternivå bör kopplingen till forskningen vara ännu starkare än för kortare utbildningar på lägre nivå. Forskningspremien skulle på magisternivå kunna vara .
mot · GS02Ub458 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa studieåret med ett arbetsår. Antalet studieplatser på landets högskolor och universitet har ökat kraftigt . Ökningen har inneburit att grupper som tidigare setts som studieovana tagit större plats på utbildningarna. Dessa grupper har ofta sämre ekonomiska förutsättningar för studier. Ekonomisk hjälp från föräldrar och anhöriga är inget alla kan räkna med man studerar. För att klara ekonomin när man inte studerar krävs att man skaffar sig ett jobb. Förutsättningarna för att jobba är väldigt olika från student till student. Studenter med barn och begränsad ekonomi hamnar i en komplicerad situation. När uppehåll mellan terminerna tar vid väntar jobb för att klara ekonomin, detta när studenten snarare behöver för återhämtning och rekreation. Man får svårt att få tiden att räcka till för studier, jobb och familj. En social klyfta uppstår därmed mellan de med god ekonomi och de som måste jobba mellan terminerna. En ständigt återkommande diskussion är huruvida de som studerar ska kunna uppbära arbetslöshetsersättning under studieuppehåll eller inte. Med ett system där studierna bedrivs på helårsbasis och studiemedel utgår uppstår inte det problemet. Den studerande, som liksom den som yreksarbetar, har behov av tid för ledighet och rekreation får möjlighet till det och behöver inte arbeta eller söka ersättning från arbetslöshetsförsäkrningen för att klara sin försörjning. Studentlivet bör i större utsträckning likna arbetslivet. Det skulle öka förutsättningarna att gå från arbete till studier. Regeringen bör beakta behovet då det gäller att jämställa studieåret med ett arbetsår.
mot · GS02Ub466 · 2004-10-02 00:00:00 — Studielån för 19-åringar på folkhögskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problematiken med regler för studielån för 19-åringar som vill studera på folkhögskola. Enligt regelverket hos () kan man inte ansöka om studiemedel förrän det år man fyller då studierna är på grundskole- eller gymnasienivå. Här inräknas också folkhögskolestudier. Däremot går det bra att ansöka om studielån om studierna bedrivs vid universitet eller högskola. Folkhögskolestudier är främst är avsedda för vuxna men är det inte ovanligt att ungdomar söker en utbildning vid en folkhögskola som förberedelse för högre studier. Det kan gälla till exempel specialinriktade musikstudier vid folkhögskola som är nödvändiga för att kunna komma in på . Dessa ungdomar är hänvisade till ett studiebidrag på samt inackorderingstillägg som ekonomiskt stöd. Då det handlar om ungdomar som blivit myndiga och kan förväntas försörja sig själva kan det här regelverket leda till att endast den som har föräldrar med god ekonomi och möjlighet till ytterligare försörjningshjälp får möjlighet att bedriva dessa nödvändiga, förberedande studier. En klassaspekt som leder till orättvisa villkor ungdomar emellan. För att säkerställa att inga ungdomar hamnar i kläm och förhindras förverkliga sina utbildningsmål bör problematiken kring dagens regelverk uppmärksammas.
mot · GS02Ub468 · 2004-10-04 00:00:00 — Forskning om social ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om social ekonomi. Social ekonomi är ett relativt nytt begrepp i . I många andra europé- iska länder är begreppet redan etablerat som samlingsnamn på den sektor i samhället som bedriver ekonomisk verksamhet i demokratiska organisationer och föreningar. I en undersökning som genomförde 2001 efter om social ekonomi kunde man konstatera att endast av svenska folket visste vad begreppet står för.Det finns viss forskning men ingen heltäckande kartläggning av denna sektor i . Det finns inte heller någon kartläggning över vilken utbildning som förekommer inom området social ekonomi. Det är framför allt på tre områden som forskning är angelägen: Villkor och förutsättningar för den sociala ekonomins organisering. Den sociala ekonomins organisationer. Den sociala ekonomins betydelse för individer och samhälle. Forskningen kan bidra till att en bred kunskapsutveckling kring den sociala ekonomins villkor och särart kommer till stånd. Området bör avgränsas tydligt mot forskningen om den offentliga sektorn respektive forskningen om det privata näringslivet. för social ekonomi vid i knyter samman ett antal myndigheter och organisationer med ett gemensamt intresse för forskning och utveckling kring begreppet social ekonomi. Det bör övervägas om detta institut kan ges en tydligare och starkare roll beträffande statistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring vad gäller området social ekonomi.