mot · GS02Sf362 · 2004-09-30 00:00:00 — Värdet av pensionerna räknas till följd av att bromsen slår till i takt med inkomstutvecklingen om det uppstår varaktiga underskott i systemet. beräknas pensionssystemets balanstal, som visar hur stora systemets tillgångar är i förhållande till dess skulder, dvs. om systemet har ett överskott eller är i finansiell obalans. Vid denna beräkning utgör Första t.o.m. Sjätte tillgångar den s.k. buffertfonden. Bromsens funktion innebär att pensionssystemet automatiskt reagerar på hur många barn som föds, på hur många som in- och utvandrar, på när och hur mycket invånarna arbetar, när individerna pensioneras och hur länge de lever efter denna tidpunkt. Om systemet är i finansiell obalans räknas pensionsbehållningarna inte upp med tillväxten i de genomsnittliga inkomsterna och utgående pensioner sänks. Det innebär att man kan sänka pensionerna om de yrkesarbetandes avgifter till pensionssystemet och pengarna i AP-fonderna inte räcker för att täcka pensionsåtagandena. Bromsens uppfinnare, RFV:s pensionsexpert , tillstod själv i dokumentären (13/5-03) att bromsen har till syfte att befria politikerna från ett ställningstagande mellan att öka beskattningen av de förvärvsarbetande eller att sänka pensionerna. I stället sätts alltså den automatiska bromsen in och sänker nivåerna i systemet och politikerna i Genomförandegruppen går fria från ansvar. 5.4Alternativ balansering av det nya pensionssystemet vill uppnå en balansering av pensionssystemet som stärker solidariteten mellan generationer. Det finns redan, förutom den automatiska balanseringen, flera regler i pensionssystemet som innebär att nivån på utbetalade pensioner varierar i takt med de ekonomiska och demografiska förändringarna. Vi menar att pensionärerna i det nya pensionssystemet själva får bära ett alltför stort ansvar för systemets finansiella balans. Av denna anledning bör den pensionsavgift som arbetstagare betalar höjas tillfälligt om det fastställs att pensionssystemet är underfinansierat. Denna tillfälliga avgiftshöjning skall avskiljas från den fastlagda avgiftsnivån och därmed inte ge pensionsrätt . vill vi att det skall finnas en fastlagd gräns för vilket underskott som kan hanteras med avgiftsökningar. Passeras denna gräns får då ansvariga politiker ta ställning till hur balans skall uppnås i systemet. Att definiera en sådan gräns är speciellt viktigt med tanke påkonjunkturaspekten på en tillfällig avgiftshöjning. En alltför hög tillfällig avgiftshöjning i samband med en konjunkturnedgång kan innebära att samhällsekonomin försämras ytterligare. bör därför begära att regeringen återkommer med ett förslag till aktiv automatisk balansering i enlighet med vad som ovan angivits. 5.5Förändrade placeringsregler för AP-fonderna Som det ser ut får AP-fondens placeringar inte tillgodose näringspolitiska eller sysselsättningspolitiska mål. Därtill motverkas statligt ägande av företag genom begränsningar vad gäller AP-fondens ägarandel i enskilda företag. finns det ett utbrett missnöje med de utpräglat kortsiktiga placeringshorisonter som styr mycket av verksamheterna på investeringsmarknaderna. har vi kunnat se en rad exempel på hur snäva avkastningsmotiv bidrar till oro på finansiella marknader med negativa återverkningar på sysselsättning och produktion. delar inte den ideologiska och principiella uppfattning som ligger bakom placeringsreglernas utformning. AP-fondsmedlen bör i större utsträckning utnyttjas för att möjliggöra en högre och mer uthållig tillväxt i svensk ekonomi. Den avgörande förutsättningen för att vi skall kunna klara de pensionskostnader som följer är att vi kan upprätthålla en hög sysselsättningsfrekvens och en låg arbetslöshet. Det förutsätter framgångsrika små och stora svenska företag, en fortsatt utveckling i kunskapsintensiv och högförädlande riktning samt en väl fungerande offentlig sektor. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter å sin sida en aktiv och målmedveten näringspolitik snarare än en snäv fokusering på avkastningsmålen och ideologiska blockeringar i synen på statligt ägande i näringslivet. AP-fondsmedlen skulle i större utsträckning än kunna utnyttjas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Verklig valfrihet vid placering av premiepension Det nya pensionssystemet innebär som tidigare nämnts att vi går från ett stort offentligt sparande till förmån för ett privat. Tanken med premiepensionen är att vi själva skall förvalta och bygga upp för att denna skall motsvara storleken på dagens ATP-kapital. Att förvaltningen av den enskildes framtida pension hänvisas till banker, försäkringsbolag och liknande institutioner innebär att kortsiktiga och spekulativa intressen styr placeringarna. Detta kan innebära vinst för några få på kort sikt men på en minskad välfärd för flertalet. ifrågasätter också den valfrihet som det så ivrigt flaggas för när det gäller placering av premiepensionen. Vi hade hellre sett att de fackliga organisationerna hade tagit ansvaret för medlemmarnas premiepension så som skett bl.a. i . På detta sätt sker ett demokratiskt inflytande över pensionerna. Medlemmarna kan bestämma att deras pensionspengar inte placeras i t.ex. vapen- eller porrindustrin utan i stället placeras i etiska fonder. 6.1Möjlig placering i realräntefonder Dagens situation på börsen visar hur vanskligt det nya pensionssystemet är för framtidens pensionärer. Införandet av premiepension och ökad betydelse av privat pensionssparande innebär att pensionen i större utsträckning är avhängig börsens utveckling, olika kapitalförvaltares skicklighet och individens kännedom om aktiemarknaden. De inkomsttagare vars pengar eller tid inte räcker till i vardagen kommer enbart att ha marginella möjligheter att utnyttja tillväxten på börsmarknaden. Alla måste ha möjlighet att välja bort den spekulation och det risktagande som aktiefonder innebär. Realräntefonder som placerar i svenska realränteobligationer är skyddade både mot inflation och växelkursutveckling. En annan fördel med denna typ av fond är att administrationskostnaderna bör kunna hållas mycket låga. anser att Sjunde AP-fonden skall kunna erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. bör begära att regeringen återkommer med ett förslag i enlighet med detta. Premiepensionssystemet skall enligt sin konstruktion vara ett slutet ekonomiskt system, dvs. det skall varken skjutas till ytterligare penningmedel till systemet eller användas medel från detta för andra ändamål än sådana som slutligt syftar till pensionsutbetalningar. Utifrån denna princip kan inte s.k. ideella fonder, dvs. fonder där en liten del av avkastningen går till ideella ändamål, ingå bland valmöjligheterna. försvinner betydande summor ur systemet på grund av förvaltarnas varierande avgifter. Någonting i logiken brister. Att inte tillåta ideella fonder begränsar människors behov att verka solidariskt och ideellt. menar att det är av stor vikt att pensionspengarna används för långsiktiga satsningar med hänsyn till sociala och miljömässiga aspekter. Det kollektiva kapitalet skall användas till långsiktiga investeringar i samhället. Sjunde AP-fonden bör därför ges möjlighet att erbjuda placering i ideella fonder. bör begära att regeringen återkommer med ett förslag i enlighet med detta. 6.3Utöka utbudet i Sjunde AP-fonden Partierna bakom pensionssystemet motverkar placering hos statlig förvaltare. Det vill ändra på genom att utöka Sjunde AP-fondens utbud. Vid en statlig förvaltning har vi möjlighet till demokratisk styrning av fondens förvaltning och att garantera allmänhetens insyn. Skaparna av det nya pensionssystemet har gjort det omöjligt för människor att aktivt välja premiesparfonden. Dessutom har man inte gett Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder. Eftersom vill låta valfriheten även omfatta statlig förvaltning vill vi utöka Sjunde AP-fondens utbud. Av denna anledning anser vi att människor aktivt skall få välja premiesparfonden och att Sjunde AP-fonden skall ges möjlighet att erbjuda generationsfonder. Finansminister har också utlovat att regeringen skall överväga dessa möjligheter. bör begära att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att aktivt val av premiesparfonden möjliggörs, samt att regeringen ger Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder. 6.4Förbättra Sjunde AP-fondens möjligheter I och med pensionsöverenskommelsen förbjöds Sjunde AP-fonden att utöva rösträtt för sina aktieinnehav vid svenska företags bolagsstämmor. anser att detta beslut är märkligt. En mycket stor del av de noterade bolagen styrs i av en eller ett fåtal ägare. Minoritetsägarna har dock en viktig uppgift att fylla i kontrollen av företaget. Utan minoritetsägarnas inflytande kan diverse godtyckliga intressen komma före övriga ägares och därmed hela företagets intressen. Sjunde AP-fonden är en viktig förvaltare av våra pensionspengar och de verkar för att dessa inte går till höjda arvoden för företagsledare m.m. utan att pensionspengarna används så effektivt som möjligt i enlighet med de mål som satts upp för Sjunde AP-fondens verksamhet. Eftersom debatten kring företagsstyrning m.m. till stor del handlar om bristen på aktiva och långsiktigt stabila ägare anser även att Sjunde AP-fonden skall ges möjlighet att utöva rösträtt vid bolagsstämmor där den har aktieinnehav. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med närmare 670 olika fonder i premiepensionssystemet blir de val som den enskilde blivande pensionären gör ofta mycket slumpmässiga. har emellertid regeringen beslutat att utreda om skall behålla dagens alla fonder eller om man skall minska antalet fonder och sänka kostnaderna. har uppskattat att över en femtedel av den framtida premiepensionen går bort i avgifter . I slutändan medför detta att pensionen minskar med , enbart därför att förvaltarna tillåts sko sig på pensionsspararna. Det enda sättet att komma åt dessa problem är att radikalt minska antalet fonder. Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur en minskning av antalet fonder bör utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att ett samhälles anständighet bl.a. kan mätas utifrån hur man behandlar sina barn och sina gamla. Inrättandet av en allmän folkpension syftade till att de gamla skulle känna ekonomisk trygghet påålderdomen. Eftersom pensionärer inte har några fackförbund och inte kan vidta några stridsåtgärder i form av t.ex. strejk, är de beroende av att politiker ser till att syftet med folkpensionen fullföljs. Regeringar har därför genom tiderna eftersträvat att kompensera pensionärerna för prisökningar i form av höjda hyror, matkostnader och avgifter inom den kommunala omsorgen och sjukvården genom höjda pensioner. 1990-talets statsfinansiella sanering innebar minskade offentliga utgifter och försämringar inom välfärdsstaten i stort. Pensionärerna har fått känna på försämringar inom vård och omsorg. Därtill har pensionernas värde sänkts beroende på att prisbasbeloppet inte följt prisutvecklingen. Många pensionärer är besvikna och känner sig nedvärderade. Tilltron till det politiska systemet har fått sig en ordentlig törn, särskilt då värdesäkringen inom ATP-systemet släppts i och med övergången till det nya pensionssystemet. anser att pensionärerna skall kompenseras för det lass de, tillsammans med andra grupper, dragit genom de ekonomiska saneringsprogram som genomfördes under det gångna decenniet. Med ett återställande av pensionerna kan vi lämna 1990-talets lågkonjunktur bakom oss på ett värdigt sätt. Eftersom situationen för låginkomstpensionärer är oacceptabel är det viktigt att denna grupp även fortsättningsvis kommer i första rummet när återställandet diskuteras. De förbättringar som regeringen genomfört för pensionärer och framåt har välkomnats av . Vi anser emellertid inte att man skall betrakta förbättringar på skattesidan, av bostadstillägget och pensionstillskottet, som återställande av pensionen. I stället skall dessa ses som välbehövliga standardhöjningar för låginkomstpensionärer eller skattesänkningar som kommit alla skattebetalare i samhället till del. anser att regeringen bör återkomma med förslag på hur pensionerna bäst återställs till värde. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I regeringens rapport om pensionärernas ekonomiska situation , "Gyllene år med silverhår - för vissa eller för alla?" (Ds 2002:14), pekar man på att de sämst ställda pensionärerna i kronor räknat fått det bättre . Man påpekar att bruttopensionerna visserligen minskat realt, men att man måste se till nettot. Det innebär att man även skall ta hänsyn till förbättringar inom skattesystemet, bostadstillägget och pensionstillskottet. Regeringen menar härmed att pensionärskollektivet kompenserats för 1990-talets åtstramningar och att det blir tydligt om man ser till deras standardförbättringar netto. Utgångssituationen för låginkomstpensionärer 1990 var dock inte tillfredsställande. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget till pensionärer utgör en viktig inkomstkälla för ålderspensionärer med låga inkomster. Det finns ca 400 000 låginkomstpensionärer. Av dessa är kvinnor. Fler kvinnor än män uppbär följaktligen bostadstillägg. Skyddet för de sämst ställda pensionärerna prioriterades kris. Pensionärer med enbart folkpension och pensionstillskott har fått reala förbättringar. Utgångssituationen för denna grupp pensionärer var som sagt inte tillfredsställande och stora skillnader finns fortfarande mellan kvinnor och män som grupp. Genom årets budgetförhandlingar kommer en höjning av bostadstillägget att ske . menar att det behövs ytterligare förbättringar av bostadstillägget. Detta är något regeringen och samarbetspartierna genom 121-punktsprogrammet förbundit sig att genomföra under innevarande mandatperiod. Regeringen bör därför utreda hur en stegvis ökning av bostadstillägget till bäst kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.