ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02T369 · 2004-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta kameraövervakning i alla taxibilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att beslagta och förverka fordon som används vid upprepad svarttaxiverksamhet. Taxinäringen drabbas allt oftare av våldsdåd. Det är särskilt och som taxiförare utsätts för övergrepp. Vi kan inte acceptera att dessa övergrepp fortsätter utan att reagera. Taxinäringen har på olika sätt arbetat med frågan genom att försöka få så lite kontantbetalning som möjligt och i stället använda andra betalningssätt och utrusta bilarna med kommunikationsradio och mobiltelefoner. Allt för att öka tryggheten. Det allra säkraste sättet att motverka brott mot taxiförare är att installera övervakningskameror i taxibilarna. Men det har varit svårt att få tillstånd till detta och det har dessutom inneburit ökade kostnader för den enskilde taxiägaren. Med anledning av det senaste våldsdådet mot taxi i har Justitiekanslern meddelat att man framöver inte kommer att överklaga länsstyrelsernas beslut om kameraövervakning i taxibilar. Det kommer alltså att bli något lättare för taxibolagen att få tillstånd från från och med . Vi kan glädjas åt att restriktionerna för videoövervakning i taxibilar mildras så att det blir enklare för taxibolagen att installera den nya tekniken. Alla åtgärder i syfte att skydda taxiförarna i en ofta tuff arbetsmiljö där hot och våld är vanliga inslag hälsas med tillfredsställelse. Men det borde vara en rättighet för alla taxiförare att få installera övervakningskamera i sin bil. Detta bör ges regeringen till känna. Erfarenheterna från de taxibilar som har kameraövervakning är positiva. som taxibilarna i kört med kamera har inget fall av hot eller våld rapporterats medan man hade nio fall av hot. Det är inte bara ett storstadsproblem med hot mot taxiförare utan det är lika viktigt för alla taxiförare att få känna trygghet på jobbet. Även trygga passagerare i taxibilarna Svarttaxiverksamheten har ökat och upplevs som ett mycket stort problem. Den sprids över hela landet även till mindre orter. De kriminella inslagen blir alltmer förekommande. Tyvärr har det förekommit både våldtäkter, hot, våld och rån mot passagerare från svarttaxiförare. Dessutom begår de både bedrägeri, skattebrott och olaga yrkesmässig trafik. Trots satsningar från polisen, kommuner, , skattemyndigheten och givetvis taxis organisationer för att komma till rätta med problemen har det varit svårt att få stopp på denna illegala verksamhet. Problemet består bland annat i att lagstiftning och rättspraxis inte fungerar tillräckligt bra för att komma till rätta med problemet. Polis och åklagare saknar en laglig möjlighet att beslagta och förverka ett fordon som använts vid svarttaxiverksamhet. Möjligheten borde finnas att vid upprepad brottslighet genom olovlig taxiverksamhet beslagta fordon som används vid svarttaxiverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02T372 · 2004-10-01 00:00:00 — Alkolås i nytillverkade bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkolås i nytillverkade bilar. kör ca 16 000 människor rattfulla på de svenska vägarna. När detta år är slut har rattfyllerister dödat 150 människor i och skadat 1 000 personer svårt. För att snabbt minska detta onödiga dödande måste polisen radikalt öka sina insatser mot rattfylleriet genom kontroller på vägarna. Därutöver behövs det andra åtgärder. Ett sätt att hindra alkoholpåverkade personer från att köra är att installera alkolås i bilar. Den försöksverksamhet med alkolås som genomförts i har visat mycket positiva resultat. Regeringen har därför beslutat att förlänga försöksverksamheten till utgången av . Den ska nu också omfatta hela landet. Det är angeläget att man inte väntar för länge på nya resultat från försöket. Med tanke på de resultat som försöksverksamheten visat och det stora lidande som rattfylleristerna orsakar är alkolåsen ett bra hjälpmedel i arbetet med att nå nollvisionen. Regeringens förslag om att utreda krav påålkolås i nytillverkade bilar är därför positivt. I vi lever i är det också viktigt att påverka andra länder att gå i samma riktning. bör därför inom ramen för EU-samarbetet driva frågan om att respektive medlemsland verkar för samma målsättning om krav på alkolås i nytillverkade bilar.
mot · GS02T376 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra pendlingsmöjligheterna mellan och . Infrastruktur är en viktig förutsättning för ökad tillväxt, då bra kommunikationer skapar möjlighet för företagande. Kommunikationer är således av avgörande betydelse för en regions utveckling. har också beslutat om en både effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning både för näringslivet och för medborgarna. har expanderat kraftigt . En av anledningarna till det är säkerligen den förbättrade kommunikation inom regionen och till som Sveadalsbanan (över ) och (över ) bidragit till. När beslut om banbyggena blev klara satte kommunerna där omkring i gång med omfattande åtaganden för att förverkliga de nya bansträckningarna. Resultatet blev över förväntan och få hade kunnat förutspå omfattningen av den pendlingskultur som uppstått efter det att banorna byggts. Många människor har kunnat välja att bosätta sig och arbeta i olika kommuner längs banan. Pendlingsavstånden har därmed minskat rejält och är det inte ovanligt att människor arbetar i men bor i en stad från huvudstaden. Sedan banorna blivit klara har dock västra , dvs. län, tappat i effektiv tågförbindelse till och från och de snabba förbindelserna har blivit färre . Många sträckor har dragits in och restiderna har förlängts på grund av sämre tåg och fler byten. Direkttågen mellan och har ställts in, likaså försvinner direkttågen mellan /och via helt, förutom en direkttur i varje riktning. Det är uppenbart att det inte räcker med att lägga ut skenor på backen om vi inte satsar resurser på trafiken. Det sammanhållna tågsystemet i håller således på att luckras upp och integrationen i regionen motverkas. För många människor är direktförbindelserna med och andra delar av oerhört viktiga. När banorna byggdes kunde människor fatta långsiktiga beslut gällande arbete och bostad med utgångspunkten att kommunikationerna förbättrats. Många människor har byggt sin vardag kring arbetspendlingen, och försämras förutsättningarna och familjer kan kombinera sitt arbetsliv med familjelivet kan de tvingas att flytta. Det skulle få stora konsekvenser för men också för övrigt, eftersom varit en tillväxtmotor i . län har med sina goda förutsättningar för tillväxt möjlighet att med egen kraft växa sig starkare med sina medborgare. Länet har i grunden inte behov av fler , stödåtgärder och annat bistånd. Men för att ta vara på sådana goda förutsättningar krävs att avtal om infrastruktursatsningar hålls, kunskapsutveckling sätts i fokus, företagsamhet uppmuntras och investeringar underlättas. För staten är infrastruktursatsningar vettigare än alla bidragsstöd man kan uppbåda. Det krävs dock långsiktighet för att människor inte skall känna sig lurade på givna kommunikationsförutsättningar till t.ex. .
mot · GS02T380 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla . När befolkningen i ökar behövs det fler kommunikationer. När flygresorna i har minskat har varit den flygplats där antalet resenärer har ökat. fyller en viktig funktion i kommunikationsnät och erbjuder ett komplement till för resenärer både från hela och europeiska städer. Korta marktransporter in till ger korta restider, vilket betyder mycket inte minst för flygresor inom . står väl rustat med nytt flygledartorn och renoverad k-märkt terminalbyggnad. Flygplatsen drivs under ett avtal med som löper ut . När nu alla planer på en ny flygplats söder om är skrinlagda kommer att behövas som citynära andra flygplats i även . lyfter det sista planet från , och är den enda flygplatsen i för allmänflyget med mindre flygplan och taxiflyg. finns emellertid planer på att bebygga med bostäder. Flygplatsens framtid är därmed osäker. Arbete för att förnya koncessionen bör inledas redan nu för att skapa säkerhet kring flygplatsens framtid. Det måste göras klart att kommer att finnas kvar.
mot · GS02T381 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . Den svenska vägstandarden har varit underprioriterad. Detta har skapat stora problem runtom i vårt land. När måste tära på sitt medel för vägunderhåll skapar det ohållbara situationer för de företag och privatpersoner som blir drabbade. län, som är ett gott exempel på landets vägstandard, har ett enormt behov av ökat underhåll och utveckling av sitt vägnät. Ett tydligt exempel på detta är , den så kallade Bergslagsdiagonalen, som är en viktig transportled. Den ojämna standarden på vägen gör att trafikrytm och köbildningar skapar stora problem. Det ger också en negativ effekt vad gäller miljöhänsyn. En god och säker infrastruktur är en viktig del för vår tillväxt. För den lokala utveckling och tillväxten är infrastrukturen också mycket viktig. Den i särklass viktigaste vägen för södra och är . Delar av vägen har upprustats och det har monterats mitträcke och förändring har skett till en trefältsväg. Dock är stora delar av riksvägen fortfarande mycket eftersatt och långt ifrån trafiksäker. Då är en så viktig trafikpulsåder krävs det att en upprustning och utbyggnad sker med bl.a. byggnation av trefältsväg. Detta skulle både leda till en stärkt grund för utveckling i Sydnärke och samt ökad trafiksäkerhet och framkomlighet.
mot · GS02T382 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden och upprustningen av . För att den regionala tillväxten skall kunna optimeras krävs det att infrastrukturen fungerar i hela landet. E 18 är viktigaste tvärförbindelse och sammanbinder tre huvudstäder: . Vägen är en stor angelägenhet för stora delar av den tätbefolkade delen av . En god infrastruktur ökar möjligheterna för både regionen och nationen. Vägstandarden på är mycket varierande vilket medför att olyckorna blir fler och framkomligheten nedsatt och sårbar när trafikflödet växer. Jämför man E 4 mellan och med E 18 mellan och är trafikflödet nästintill lika. Befolkningsunderlaget på de båda sträckorna är jämförbart. Ser man till vägstandarden skiljer det sig markant. E 4 har motorväg hela sträckan medan E 18 endast har det vissa delar. Antalet omkomna i trafiken på har ökat medan den minskat med på . Skillnaden torde bero på vägarnas standard och säkerhet. En ombyggnation av är en förutsättning för en förbättrad företagsmiljö i regionen. Det är också en förutsättning för arbetspendling och transporter av personer och gods mellan företag. Med bättre kommunikationer vidgas arbetsmarknaden och ökar möjligheterna till samverkan mellan företag i området. Då det saknas tågförbindelse Degerfors-Karlskoga-Kristinehamn-Karlstad består kollektivtrafiken i huvudsak av busstrafik. En standardhöjning av ger en snabbare, säkrare och därmed mer attraktiv kollektivtrafik med buss. Utbyggnaden av har varit på tal och den har funnits med i de nationella planerna. Trots att byggnationerna gång efter annan legat på tur har planerna skjutits då andra projekt prioriterats av regeringen och dess samarbetspartner. Det är dags att vi börjar upprustningen och utbyggnaden av hela E 18 . Vägen är viktig för såväl näringslivet och trafiksäkerheten som regionens fortlevnad.
mot · GS02T386 · 2004-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om E 4 genom . Den sämsta delen av genom hela landet är i avsnittet genom och söder om . Det är en av de allra hårdast trafikerade vägarna i landet med över 28 000 fordon på den mest trafikerade delen. Den finns dessutom med på lista över de 100 mest olycksdrabbade vägarna. På andra hårt trafikerade och olycksdrabbade vägavsnitt försöker man lösa problemen genom ombyggnationer och separerade körbanor. Så inte på genom . På en sträcka av närmare har man i stället satt ner hastigheten och på vissa avsnitt . Detta är unikt och helt oacceptabelt. har tidigare uppdragit åt att projektera fram E 4 genom så att den skulle vara klar för byggstart . Sedan det riksdagsbeslutet har trafiksituationen på genom förvärrats ytterligare. Projektets storlek har gjort att har svårt att få in det i den knappa planeringsramen och därför har man föreslagit byggstart först , trots att det bedöms vara ett mycket angeläget projekt. Detta är helt oacceptabelt om man ser till trafiksäkerhet och framkomlighet. Den usla standarden på genom medför ökade kostnader och minskad konkurrensförmåga för det näringsliv som finns i den norra halvan av . En byggstart bör därför ske möjligt. Kan projektet inte finansieras genom ordinarie anslag bör möjligheten till alternativ finansiering prövas.
mot · GS02T391 · 2004-10-04 00:00:00 — 3 G i glesbygden via NMT 450-nätets infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om 3 G i glesbygden via NMT 450-nätets infrastruktur. I ett län som med en yta som motsvarar en fjärdedel av landets yta ställs extra höga krav på en bra mobiltäckningsgrad. Det finns många personer och näringar som använder sig av de norrbottniska vägarna, bl.a. för timmer- och godstransporter men även för biltestverksamhet och många andra verksamheter. Det finns stora geografiska områden som har stora brister i täckningen. Till exempel mellan och men även E 10 saknar täckning på stora områden. Bristen på täckning gäller inte bara utan stora delar av . Med bakgrund av den stora bristen på täckning och de framtida farhågorna om låg täckningsgrad via 3 G är det angeläget att åtgärder vidtas som långsiktigt säkerställer länets och glesbygdens framtida mobila täckningsgrad. Det borde vara möjligt att via NMT 450-nätets infrastruktur klara glesbygdens framtida 3 G-kommunikation till en betydligt lägre kostnad än med konventionell 3 G-utbyggnad. Detta beroende på att det behövs avsevärt färre basstationer om man utnyttjar NMT 450-nätet.
mot · GS02T392 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelsystemet för kollektivt resande över länsgränser. Det är allt vanligare att arbetstagare dagpendlar allt längre sträckor och ofta över länsgränserna för att komma till sina arbeten. Det finns många länstrafikbolag i . Vart och ett av dessa bolag beslutar själva över hur bestämmelserna som reglerar resandet ska se ut. På vissa håll i landet har de olika länstrafikbolagen lyckats komma överens och organisera turtrafiken på ett lyckosamt sätt både tidsmässigt och kostnadsmässigt. Däremot gäller betydligt sämre villkor för pendlare mellan län där inte sådana uppgörelser kommit till stånd. Om vi ska kunna uppnå målet att skapa större arbetsmarknadsregioner måste alla människor ges goda möjligheter till pendling oavsett var de råkar vara bosatta i landet. Därför bör regelverket ses över för att få till stånd en harmonisering av bestämmelserna.
mot · GS02T393 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att kunna införliva sjöfarten i städernas miljözoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat statligt ansvarstagande för viktiga broar för sjöfarten. Sjötransporterna globalt förväntas öka kraftigt . Det påverkar förutsättningarna för oss i på flera olika sätt. Nya marknader, inte minst i , kommer också att påverka trafiken - såväl påÖstersjön som i många av våra hamnar. Sjöfarten är gränsöverskridande precis som miljöförstöringen. Tyvärr har sjöfartens miljöpåverkan inte tillräckligt uppmärksammats och det har medfört att sjöfartens miljöarbete förlorat tempo. Bilden av sjöfarten som ett miljövänligt alternativ har kommit alltmer i bakvattnet. Det må röra utsläpp i olika former, bränsleförbrukning eller risker för haverier och olyckor vid transporter. Från svensk sida har vi på olika sätt agerat för att stärka skyddet av . Arbetet för att få till stånd en Östersjögemensam PSSA-syn måste krönas med framgång. Eftersom förutsättningarna och kraven skiljer sig åt är risken stor att det arbete som leder till samsyn startar på en alltför låg kravnivå. Det ställer i sig större krav på att inom eget territorialvatten agerar aktivt, och det har öppnats för miljöstyrande insatser i våra farleder och våra hamnar. Det är bra - om än inte tillräckligt. Många av våra farleder rör känsliga stadsmiljöer. Det må gälla sjöfarten i , eller i våra farleder in i landet. Känsliga sjötransporter går såväl på dricksvatten som rakt igenom stadsmiljöer. En kommun kan verka för att minska utsläpp från fordon i stadsmiljön som fartyg passerar rakt igenom en miljözon och starkt påverkar utsläppsnivån. Det måste nu bli möjligt att infoga farleder till sjöss i miljözonsarbetet i stadsmiljöerna. Detta måste ges regeringen till känna. Sjöfartens tillgång till sina farleder kräver att många kommuner tvingas anpassa sitt vägnät till sjöfartens krav - med öppningsbara broar. Strategiska farleder som är av nationellt intresse, som genom stad, har en mycket stor trafik och det leder till särskilda påfrestningar på befintliga broar. i öppnas t.ex. cirka . Självklart påverkar detta slitage och underhållskostnader. Denna typ av rörliga broar ställer stora krav på enskilda kommuner och finansieras av den berörda kommunen om den finns i ett kommunalt vägnät. Den fråga som måste ställas är om det är rimligt att sjöfartens påverkan på vägnätet kan ses som ett lokalt ansvar. Eftersom sjöfarten inte är lokal borde inte kostnaderna för farlederna vara lokala. hamnar denna typ av fråga som fånge i den klassiska stuprörsstruktur som präglar samhället. tar bara ansvar för farlederna och för vägarna och då utifrån den uppdelning som skett. Det faktum att broarna signalerar att ansvaret mellan två verk korsas vid denna punkt borde leda till att de båda tar ett ansvar i denna del. Här handlar det om ett tydligt uppdrag i regleringsbrevet till berörda verk. Ett sådant bör ges i syfte att lyfta av enskilda kommunen ansvaret för att säkra sjöfartens tillgång till öppna farleder, genom öppningsbara lokala vägar/broar.
mot · GS02T404 · 2004-10-03 00:00:00 — Hälsokontroller av äldre bilförare begär att regeringen utreder behov och möjlighet att införa hälsokontroller för äldre som innehar körkort. Som regel är äldre personer omdömesgilla bilförare och utgör inte några trafikproblem. Dock finns det exempel där äldre inte inser att deras åldrande medfört att för bilkörning viktiga biologiska funktioner avtrubbats så att de i trafiken kan utgöra fara för eget och andras liv. är trafikintensiteten på våra vägar och gator ej sällan mycket hög. För att klara av uppkomna trafiksituationer och olycksrisker på ett tillfredsställande sätt krävs, förutom god syn och bra hälsotillstånd, tanke- och reaktionssnabbhet. En naturlig följd av åldrande är att biologiska funktioner i mer eller mindre hög grad avtrubbas. Denna process är individuell och startar tidigare för en del och senare för andra. Ingen kan på förhand bedöma statusen i dessa avseenden för en enskild person. Det är därför angeläget att kontinuerligt testa äldre bilförare så att de inte utgör en olycksrisk för sig själva och andra. Samhället har ett ansvar att i görligaste mån och på lämpligt sätt eliminera olycksrisker i trafiken. Förutom hälsokontroll för lämplighet som bilförare, på eget initiativ då detta är påkallat eller vid läkares inrådan, bör en sådan kontroll införas för personer som uppnått viss ålder, exempelvis . Kontrollen bör sedan återkomma med jämna mellanrum. I har man regelbundna sådana hälsokontroller . Hälsokontrollerna skall ses som trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder för att eliminera de risker det innebär med äldre bilförare som i trafiken inte klarar av att framföra sitt fordon på ett säkert sätt. Äldre och vitala personer som upp i hög ålder kan köra bil på ett trafiksäkert sätt skall få fortsätta att göra det. har tidigare behandlat frågan och då hänvisat till . Frågan tycks dock ännu inte ha fått en lösning. Regeringen bör därför utreda införande av obligatoriska hälsokontroller för äldre som vill inneha körkort för bil eller motorcykel.
mot · GS02T405 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av upprustning och underhåll av de halländska vägarna. På grund av den socialdemokratiska regeringens senfärdighet, när det gäller upprustning och underhåll av det svenska vägnätet, har många viktiga kommunikationsleder blivit eftersatta. Bristande resurser har medfört att inte kunnat upprätthålla en rimlig vägstandard och förverkliga nödvändiga väginvesteringar . Vägarna i är inget undantag, utan bekräftar regeringens senfärdighet. På flera vägavsnitt som används av tung trafik, t.ex. timmertransporter, är vägbroarna inte upprustade till BK 1, vilket medför att transporterna måste ta stora omvägar. Viktiga tvärförbindelser, som borde ha åtgärdats , är nu projekterade och färdiga för byggnation. Dessa färdigprojekterade regionala vägbyggen riskerar nu att senareläggas. Orsaken till detta är återigen ett utslag av regeringens inkonsekventa budgetpolitik. I regeringens budgetproposition minskas tidigare beslutade ramanslag till regionala väginvesteringar . För att kunna fullgöra påbörjade vägprojekt måste nu andra planerade vägbyggnationer skjutas . I riskerar nybyggnationen av den undermåliga väg 117 att ytterligare försenas. Väg 117 är en högt belastad och viktig förbindelseled för både gods- och persontransporter. En ytterligare försening av upprustningen av väg 117 är helt oacceptabel.
mot · GS02T406 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett varningssystem vid trafikkorsningar införs. För att undvika olyckor används ett antal olika varningssystem, t.ex. skyltar, varningssignaler, räfflor i vägbana, filmarkeringar och skyddsräcken. Tyvärr är detta inte alltid tillräckligt, utan det behövs återkommande en uppgradering och förnyelse av signalsystemen för en säker trafikmiljö. Den tragiska olyckan utanför , där en lastbil kolliderade med ett persontåg, visar att befintliga signalsystem inte är tillräckligt bra. Det finns exempel från andra länder med hög trafiktäthet där man har utvecklat andra väl fungerande system som borde prövas. I finns ett varningssystem vid trafikkorsningar med en blinkande varningslampa vilken varnar bilisten för annalkande trafikkorsning. Det finns anledning att pröva ett liknande system i . Kostnaderna för det nya systemet bör vara begränsade och uppförande av varningssystemet kan lämpligen göras i samband med översyn och renovering av korsningar.
mot · GS02T414 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad säkerhet i och kring i fråga om fartygstrafik. En kartläggning gjord av sjöfartsmyndigheten i visar att risken för fartygskollisioner eller grundstötningar är stor i . Mot bakgrund av detta är den alltmer ökande fartygstrafiken i och igenom oroande. beräknades trafiken omfatta ca 21 000 passerande fartyg. har antalet närmast fördubblats. Med stor sannolikhet är en ytterligare ökning att vänta, framför allt av fartyg från ryska oljehamnar. Till detta kommer också den täta färjetrafiken mellan och . Så gott som sker det grundstötningar, och ett antal fartygskollisioner har också inträffat i . Den kollision som skedde mellan oljetankern och ett polskägt lastfartyg visar med tydlighet hur sårbart systemet är. Olyckan visade också de allvarliga konsekvenser som en fartygsolycka kan få både för dem som finns ombord på fartygen och för människorna och miljön kring våra kuster. För att undvika liknande olyckor är det av stor vikt att se på olika lösningar som kan minska risken för olyckor i . Några av de säkerhetshöjande åtgärder som bör övervägas i det framtida arbetet med att höja säkerhet i och kring är följande: - En komplettering av bojarna i trafiksepareringssystemet (TSS). - Etablering av lotsplikt för tankfartyg och fartyg som bär farligt gods. - Se över möjligheten att inrätta ett (VTS), som är bemannat dygnet runt. Detta är några förslag som skulle höja säkerheten i och kring markant. Dessa bör tas med i det framtida arbetet för en förbättrad säkerhet i området.