mot · GR02Fi24 · 2004-05-03 00:00:00 — Vi vill höja golvet i föräldraförsäkringen per dag. Höjt tak till 11 prisbasbelopp Barn behöver lära känna både sin mamma och sin pappa det första levnadsåret. Mammorna står för av de uttagna dagarna i föräldraförsäkringen medan papporna står för . Även om kopplingen inte är direkt mellan denna statistik och de båda föräldrarnas faktiska tid med barnen är det eftersträvansvärt med en jämnare fördelning av föräldraledigheten. Främsta skälet till detta är givetvis den förbättrade kontakten mellan pappor och barn. En sociologisk avhandling visar också att risken för en separation minskar när pappor tar ut föräldraledighet.7 En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av barn kan således bidra till ökad familjestabilitet. förbättras dessutom kvinnors ställning på arbetsmarknaden om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklara val. Det är viktigt att uppmuntra och stödja de pappor som vill ta ut en större del av föräldraledigheten och detta görs bäst genom att undanröja de hinder som finns. Men vi förordar inte ekonomiska bestraffningar och regleringar för att styra familjens val. Vi anser att det är självklart att mamman och pappan själva skall besluta om vem som skall vara föräldraledig under vilken period. Familjers omständigheter ser olika ut och en enda lösning passar inte alla. Att föräldrarna själva vill och skall bestämma över fördelningen av föräldraledigheten har dessutom ett starkt folkligt stöd. I en Sifoundersökning8 svarade att de själva vill bestämma över fördelningen av föräldraledigheten, och en undersökning9 som genomfört visar att åtta av tio har denna uppfattning. Istället för att styra familjens val vill vi riva de hinder som finns för de pappor som önskar ta ut en större del av föräldraledigheten. TCO:s undersökning visar att männen ser taknivån i föräldraförsäkringen som det stora hindret. Eftersom män i regel tjänar mer än kvinnor är det ekonomiskt svårt för många familjer att låta pappan vara föräldraledig . Vi föreslår därför att taket i föräldraförsäkringen skall höjas så att åtminstone av föräldrarna kommer att omfattas fullt ut av ersättningen. Därmed krävs en höjning av ersättningstaket till 11 prisbasbelopp, vilket motsvarar en ersättningsgrundande månadsinkomst på . På så sätt kan valmöjligheterna från ekonomisk utgångspunkt öka för båda föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig på det sätt som passar dem bäst. Vi anser att föräldraförsäkringen bör gälla , men att möjligheterna att spara sina föräldrapenningdagar genom partiella uttag bör vara stora. För barn som fyllt finns en skyldighet för kommunerna att erbjuda en plats inom barnomsorgen (förskoleverksamheten). Från denna tidpunkt bör därför det offentliga stödet i första hand inriktas på själva barnomsorgen, snarare än att fortsatt försäkra inkomstbortfall för höga inkomster. Stödet efter föräldraförsäkringen bör därför fördelas rättvist enligt likabeloppsprincipen, och i högre grad än i föräldraförsäkringen kunna påverkas av föräldrarnas önskemål. 8.3.2 Barndagar flexibelt och rättvist Efter föräldraförsäkringstiden vill införa ett nytt system med något vi kallar barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Syftet är också att föräldrars skiftande önskemål gällande barnomsorg bättre ska kunna tillgodoses på ett flexibelt sätt. Ett mål vid utformandet av förslaget har också varit att inte ytterligare bidra till den sneda resursfördelning som föräldraförsäkringen innebär. Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också 2, 3 eller 4 barndagsbelopp tas ut, dvs maximalt per dag Barndagarna fördelas till vardera föräldern, men kan överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna kan också om föräldrarna så önskar överlåtas till annan fysisk person som föräldrarna väljer, eller till juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Barndagarna kan tas ut som en plats inom offentligt finansierad barnomsorg nyttjas på deltid, men inte om platsen nyttjas på heltid. Med deltid avses maximalt , för ensamboende enskild vårdnadshavare dock maximalt . Barndagar kan sparas tills barnet fyllt men inte tas ut som föräldrapenningdagar tas ut. Vid adoption kan barndagar tas ut när barnet varit hos sina nya föräldrar . Barndagsbeloppen utgör skattepliktig inkomst och är således pensionsgrundande. Möjligheter och effekter med barndagarna Föräldrarna ges stor beslutsmakt över stödet. De kan själva välja ersättningsnivå beroende på de tar ut barndagarna. Möjligt för både ensamstående och sammanboende att korta arbetstiden även efter föräldraförsäkringen och kombinera uttag av barndagar med barnomsorg. Möjligt för båda föräldrarna och för en ensamstående förälder att förlänga tiden hemma med barnet. Möjligt att anlita någon annan för barnomsorgen: privat föräldrakooperativ, grannar, mor- eller farföräldrar, eller barnomsorg på den egna arbetsplatsen. Många nya alternativ kommer att kunna växa fram utifrån hela familjens önskemål. Barndagarna utgår med samma totalbelopp per barn, vilket gör att den skeva resursfördelningen i föräldraförsäkringen inte permanentas. Barndagar kan sparas och användas som kontaktdagar under barnets skolår. 8.3.3 Valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen Den införda maxtaxan har inte bidragit till att uppfylla våra krav på valfrihet och rättvisa inom barnomsorgen. Resursförstärkningen går enbart till dem som väljer den kommunalt finansierade barnomsorgen och de som hade högst inkomster vann mest på reformen. Därmed bidrog reformen varken till ökad valfrihet eller till ökad rättvisa. Kvaliteten i barnomsorgen har också urholkats i takt med en ökad efterfrågan på dagisplatser. Föräldrarna får med Socialdemokraternas politik allt mindre möjlighet att själva bestämma över barnomsorgen för sina barn. Barnomsorgspolitiken måste därför utvecklas så att stödet till barnomsorg omfattar alla barn: Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. I skollagen bör därför införas en skyldighet för kommunerna att ge ett ekonomiskt stöd per barn till enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som motsvarar de kostnader som kommunen själv har per barn i motsvarande verksamheter. Föräldrar ska också kunna välja att själva ordna med barnomsorgen under förskoleåren. Kommunerna ska därför även ha en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. förslag till reformerad familjepolitik kan sammanfattas med följande förslag: Garantinivån i föräldraförsäkringen bör höjas till per dag. Taket i föräldraförsäkringen bör höjas till 11 prisbasbelopp. Detta är viktigt både från valfrihets- och jämställdhetssynpunkt, och därmed även viktigt för barnen. För varje barn som fyller tilldelas föräldrarna . Varje barndag är värd . Dagarna kan användas flexibelt i tiden. Upp till fyra barndagsbelopp kan tas ut per veckodag, men även delar av ett barndagsbelopp kan tas ut. Föräldrarna bestämmer själva hur de vill fördela barndagarna över tiden, och mellan varandra. Barndagarna kan även överlåtas till en annan fysisk person som föräldrarna väljer. Kommunerna ges en skyldighet att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller för friskolor. Kommunerna ges också en skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn i form av kommunala vårdnadsbidrag. Bostadsbidraget bör stärkas för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna. anser att socialförsäkringssystemen ska bygga på de inkomster man faktiskt har haft och betalat avgifter på. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör därför beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. Studier ska dock räknas som överhoppningsbar tid för den som har haft förvärvsinkomster innan studierna påbörjades. Till följd av barndagarna som träder in när barnet fyller , och de kraftiga förbättringarna av föräldraförsäkringen, kan i föräldraförsäkringen liksom de dras in. Detta bidrar till att finansiera ovanstående reformer. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av de generella skattesänkningar som prioriterar för inkomsttagare genom en höjning av grundavdraget, genom skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också prioriteras. En mycket stor del av den slopade fastighetsskatten som föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. Socialdemokraternas okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. Dessutom har pensionerna släpat efter i värdeutveckling. Inriktningen för ska därför vara att först förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna och därefter förbättra värdet av samtliga pensioner genom sänkt skatt. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna ska få en särskild ekonomisk förstärkning genom att garantipensionen och den övergångsvisa garantipensionen höjs med , eller . Garantipensionen finansieras helt över statsbudgeten och påverkar således inte det nya pensionssystemet i övrigt. Alla pensionärer ska få sänkt skatt. trädde det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än tidigare folkpension och pensionstillskott men beskattad i det ordinarie skattesystemet. Vi anser att ett särskilt, men mycket enkelt utformat, högre grundavdrag bör återinföras för ålderspensionärer. Denna grundavdragshöjning ska enbart gälla vid beskattning och motsvara en skattesänkning på , eller . Detta åstadkoms genom att till det nuvarande grundavdraget addera vid beskattningen av ålderspensioner. Kommunerna ska kompenseras för skattebortfallet i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastigheter. 8.5 Vården, omsorgen och utbildningsväsendet anser att kommunsektorn i det korta perspektivet bör tillföras resurser från staten för att kunna uppnå en bättre kvalitet i vården och omsorgen. Vi välkomnar därför de generella ökningar som föreslås i vårpropositionen. Tillskotten innebär att Socialdemokraterna delvis har tillmötesgått de krav länge drivit. Inte desto mindre är behoven skriande inom psykiatrin och missbrukarvården. Där behövs extra satsningar. Likaså behöver utbildningen av äldreomsorgspersonalen stärkas. föreslår därför att särskilda riktade satsningar görs på dessa områden. I ett längre perspektiv är det emellertid enbart en arbetsledd ökad ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn de ekonomiska förutsättningar som kommer att krävas. Därför är en bättre tillväxtpolitik ett så centralt inslag i den kristdemokratiska ekonomiska politiken. Vi föreslår att kommuner och landsting ska få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Tillskottet fördelar sig med till psykiatrin, till en tvåårig utbildningssatsning för personal inom äldreomsorgen samt till missbrukarvården. Dessutom bör landstingen tillföras ytterligare till den nationella vårdgaranti som vill införa. Det vidgade rekryteringsbidrag som föreslås i vårpropositionen vill vi rikta om till äldrevårdssektorn, eftersom en stor andel av personalen saknar adekvat utbildning. Det måste bli mer attraktivt att studera vidare efter . Studiebidragen bör därför höjas för gymnasiestuderande. För högskolestuderande bör bidragsandelen av studiemedlen höjas och det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande slopas. Den som har extrainkomster ska inte straffas för detta genom studiemedelssystemet. De skenande ohälsotalen och bristen på en fungerande rehabilitering är ett akut problem, såväl mänskligt som offentligfinansiellt. anser därför att en helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas, i huvudsak enligt den modell som föreslagits i rehabiliteringsutredningen (SOU 2000:78). föreslår att ca anslås på denna reform för att nedbringa de extremt höga ohälsotalen. Denna reform ska sedan byggas ut ytterligare . Totalt avsätts medel motsvarande för aktiva åtgärder mot ohälsoutvecklingen. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i avsnitt 9. Tabell 8.2 inriktning för en bättre vård, omsorg och utbildning Förändringar i förhållande till regeringens förslag, Vårdgaranti, extrasatsning netto Utbildning av personal inom äldreomsorg Forskning kring palliativ vård Höjt studiebidrag /mån för Från 1/7 2006 Höjt studiemedel i högskoleutbildningen med Från 1/7 2006 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande 8.6 Ett återupprättat rättsväsende har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . De tillskott som Socialdemokraterna nu föreslår räcker knappt till att rätta till tidigare års försummelser. anser att rättsväsendet måste stärkas, framför allt måste antalet anställda poliser öka. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Vårt mål är att senast till 2008 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 19 000. Åklagarväsendet behöver stärkas. En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med nya miljöåklagare, ekobrottsåklagare, åklagare med särskild internationell kompetens samt nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för vardagsbrotten. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Domstolsväsendet bör tilldelas ytterligare medel. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar men motsätter sig att små tingsrätter läggs ned. Om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målet är att meningsfulla insatser genomförs för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Trestegsanstalter ska införas med motivationsavdelningar och kvalificerade påverkansprogram. Utbildningsinsatser för personalen är nödvändiga. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet måste intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet ska ses som en del av kriminalpolitiken att förebygga brott är också att bekämpa brott. Rättsväsendet är en del av rättssamhället. Till detta hör även andra kontroll- och bevakningsfunktioner som syftar till säkerhet och till att statliga beslut efterlevs och kan avgöras på ett snabbt, korrekt och rättssäkert sätt. Av denna anledning anser att utökade satsningar även krävs på Tullen, , , , och försäkringskassorna. 9.1 Tillskott på på två år anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver det tillskott som Socialdemokraterna föreslår i vårpropositionen. Ett resursförstärkning är viktig för att snabbt kunna åstadkomma förbättringar inom psykiatrin, missbrukarvården och för att förbättra utbildningen av personal inom äldreomsorgen. Detta bör ske genom att pengar specifikt riktas till dessa verksamheter. föreslår därför ett tillskott till kommunsektorn på totalt . Tillskottet fördelar sig med till psykiatrin, till en tvåårig utbildningssatsning för personal inom äldreomsorgen samt till missbrukarvården. Dessutom bör läggas, utöver Socialdemokraternas anslagna s.k. tillgänglighetspengar, till en nationell vårdgaranti. inriktningsförslag innebär därmed en resursökning för kommunsektorn med netto jämfört med Socialdemokraternas förslag. Därtill bör primärkommunerna få använda Socialdemokraternas centralstyrda skolpengar helt fritt i form av generella statsbidrag. Se även avsnitt 8.5 i denna motion. 9.1.1 Regleringar enligt finansieringsprincipen Kommunsektorn kommer indirekt att påverkas av en rad förändringar som avser att genomföra på olika budgetområden. Samtliga dessa effekter ska regleras i enlighet med den s.k. finansieringsprincipen. På är det endast en högre och arbetsledd ekonomisk tillväxt som kan ge kommunsektorn bättre möjligheter att klara sina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen. Utan en bättre tillväxt kommer det bara att finnas nedskärningar att fördela. På lång sikt kan kommunsektorn inte hjälpas av höjda statsbidrag. Detta är ett viktigt skäl till att prioriterar just tillväxtpolitiken så högt. På bör också kommunernas bidragsberoende från staten minska. Förutom genom en bättre tillväxt kan detta ske genom att kommunerna ges förutsättningar att stå på egna ben genom att staten låter kommunerna själva i högre grad än förfoga över sina skatteinkomster. I detta avseende spelar både utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan också stärkas genom att som föreslår låta kommunerna ta ut en avgift för sina fastighetsanknutna kostnader som statsbidraget minskar i motsvarande storleksordning. Kommunerna har själva uttryckt ett önskemål att växla bort delar av statsbidragen mot att de själva får förfoga över en ökad andel inkomster och avgifter, bl.a. i den s.k. skattebasberedningen som presenterade . Inriktningen av skattepolitik framgår av avsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. 10.2 Renodling av statens roll genom försäljning av statliga aktier Det finns flera skäl för en försäljning av statens aktier. Det är viktigt dels för att renodla statens roll, dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skall kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för motstridiga politiska ambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningarna ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Hänsyn ska också tas till konjunkturläget. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. Till de företag som kan säljas hör bl.a. , resterande delar av Sonera, Nordea samt OM Hex. De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. Vid försäljning ska allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. 10.3 Skattepolitikens inriktning på anser att det svenska skattetrycket, som är högst i världen, både bör och måste sänkas. Bakom ställningstagandet att det bör sänkas ligger en ideologiskt förankrad övertygelse om att människor själva, inte statens byråkrater och politiker, ska bestämma över en större del av sina inkomster och utgifter. Men ställningstagandet motiveras också av en ekonomiskt grundad övertygelse om att den svenska ekonomin kommer att fungera bättre och tillväxtpotentialen öka om en minskad andel av de totala resurserna passerar genom den offentliga sektorn. Bakom ställningstagandet att skattetrycket måste sänkas finns en insikt om det inte obetydliga omvärldstryck som gör att våra skattenivåer helt enkelt inte kan avvika kraftigt från det som gäller i våra konkurrentländer. bör därför de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska. Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Vi bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Kommunsektorn som helhet kommer på grund av den demografiska utvecklingen inte att ha något större utrymme för skattesänkningar, även om effektiviseringar genomförs. För vissa kommuner är detta dock en möjlighet som bör tas tillvara. Staten ska givetvis ha tillräckliga skatteintäkter för att kunna sköta sina huvuduppgifter, som exempelvis rättsväsende, försvar, fördelningspolitik och myndighetsutövning med god kvalitet. Detta sätter en gräns för hur mycket statsutgifterna kan sjunka vid en given tillväxt i BNP. Om denna tillväxt blir högre kan andelen statsutgifter bli lägre, även om lika mycket pengar satsas på huvuduppgifterna i båda fallen. Som ett riktmärke för statens utgifter kan därför bara anges att de tillsammans med utgifterna i den övriga offentliga sektorn ska ge utrymme för en gradvis anpassning nedåt av skattetrycket till jämförbara nivå. Med en bättre tillväxtpolitik blir detta lättare än om nuvarande stelheter och obalanser i den svenska ekonomin består. Den svenska tillväxttakten i ekonomin är därför helt central även för denna diskussion. Om nuvarande låga tillväxtpotential () består, kommer en nedväxling av skattetrycket att ta och frukterna av densamma, i form av ökat självbestämmande och bättre tillväxtförutsättningar, blir kanske svårare för den enskilde att se. Skattesänkningar riskerar i ett sådant läge att uppfattas som ett hot mot välfärden. Inte minst driver de socialistiska partierna i mot bättre vetande ofta en sådan linje när konjunkturen är dålig. När den är bättre brukar skattesänkningar avvisas för att de skulle skapa överhettning om de genomfördes. Skattesänkningar är alltså i princip alltid fel för en svensk socialdemokratisk regering. Enda skälet till att vissa skatter sänkts är att den förbättring som den goda konjunkturen tidigare bidrog med inte kunde delas ut som bidrag till följd av utgiftstaken. Den nuvarande låga tillväxtpotentialen bidrar alltså i sig till att hålla fast i en ond cirkel där tillväxtfrämjande förslag till skattesänkningar kan målas ut som ett hot snarare än som den möjlighet till ökat självbestämmande och tillväxt det är. Om tillväxten vore bättre skulle vi sannolikt inte ha samma typ av debatt, eftersom skatteinkomsterna då skulle öka mer, även om skattesatserna var lägre. Detta dödläge kan bara brytas genom en målmedveten politik för att i en väl avvägd takt minska utgifter och skatter som andel av ekonomin. Därtill behövs regelförenklingar och andra typer av strukturreformer, bl.a. för att främja en bättre lönebildning. Detta kommer om det genomförs successivt att bidra till en bättre tillväxt och underlätta anpassningen mot nivån i jämförbara . Men det kommer också att innebära att de reala resurserna i till exempelvis kommunsektorn kan öka i en säkrare takt än med en lägre tillväxt. Det tydligaste exemplet på att denna strategi är framgångsrik är . Där har skatterna målmedvetet sänkts, vilket har lockat till sig både människor, företag och investeringar. Den mycket kraftiga sysselsättningsökning som skett har tillsammans med sänkta skatter inneburit en snabb klättring uppåt i välfärdsligan. Även om det finns olikheter mellan länder som och , finns det inget som talar för att inte skulle kunna lyckas betydligt bättre än med en tillväxtinriktad politik.