mot · GS02K4 · 2004-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2004/05:23 som allmän helgdag avslår regeringens proposition om att göra till allmän helgdag och avskaffa som allmän helgdag. Gröna invändningar mot nationaldagen som helgdag Idén om att göra till allmän helgdag bör lämpligen baseras i en vilja att markera värnandet av nationen, understödja nationalismen och skapa en nationell enighet. Vi gröna har ingen sådan vilja. Vi ser därför inget behov av att göra nationaldagen till . Vi svenskar är naturligt världsmedborgare, intresserade och engagerade i vad som händer i vårt land såväl som ute i världen, aktörer för global rättvisa, aktivister för fred och frihet i alla världens länder. Det ter sig därför märkligt att nu 2004 ändra en lång tradition av att inte ha nationaldagen som allmän helgdag. En lång rad dagar torde förtjäna ökad uppmärksamhet före nationaldagen, dit kan nämnas internationella , , , värnlösa barns dag , hedrandet av offer eller . Jämställdheten, global jämlikhet, tolerans, fred och barnens rätt är enligt oss långt viktigare mål att arbeta för än idéer om nationell enighet. Firandet av vårens ankomst är enligt oss en långt folkligare tradition än firandet av nationen. Det går vidare att ifrågasätta valet av nationaldag till årsdagen för val till svensk konung. I grunden tror vi gröna på ett alternativt system för helgdagar där var och en bereds ökad möjlighet att själv välja vilka dagar som förtjänar ledighet. I ett mångkulturellt samhälle med en bred flora av religiösa och sekulariserade högtider har systemet med ett nationellt fastställande av helgdagar överlevt sig självt. Vi förnekar inte att det finns positiva sätt att använda nationaldagen. I flera kommuner arrangeras särskilda välkomnanden av nya invånare i vårt land och ageras mot rasism och främlingsfientlighet. Hur detta arbete skulle hjälpas av att man ges möjlighet att stanna hemma från arbetet eller skolan förklaras dock inte i regeringens proposition. Tvärtom bär skolan och arbetsplatserna ofta ansvaret för just detta välkomnande och den nödvändiga diskussionen om fördomarna i samhället. I den fortsatta motionen utvecklar vi detta och andra argument för ett avslag på regeringens proposition 2004/05:23. Ökad integration och sammanhållning av nationaldagen som helgdag? De argument som framförts för att göra till allmän helgdag är främst kulturella. Det viktigaste som har framförts är att samla det svenska folket kring gemensamma värden och att genom detta stärka sammanhållningen och förståelsen för skillnader mellan olika grupper och kulturer. Dessutom skulle integrationspolitiken gynnas genom att grupper med olika bakgrund integreras mer effektivt. de gröna är av den åsikten att en allmän helgdag på nationaldagen inte kommer att ha den avsedda betydelsen för det svenska samhället även om tanken vore god. Det verkliga mötet mellan individer från olika grupper och delar av samhället sker kontinuerligt under varje människas liv: på skolor, arbetsplatser, i föreningar och i det offentliga rummet. För att öka integrationen och stärka samhällets sammanhållning behöver således krafterna inriktas på att stimulera aktiviteter för nya möten mellan människor och olika grupper. Att göra av årets till en satsning på integration och mångfald är inte bara naivt utan relativt mediokert med tanke på de krafttag som behövs för ett mångkulturellt och levande svenskt samhälle. riskerar därför att göra sig själv en björntjänst om man tror att detta är ett steg i riktning mot ett mångkulturellt och sammanhållet samhälle. Enligt regeringens förslag förlängs årsarbetstiden genom att försvinner som helgdag. Under loppet av en sjuårsperiod försvinner som är helgdagar. Detta beror på att alltid är medan förslaget om som helgdag kommer att infalla antingen eller söndag. Dessutom innebär förslaget att många grupper kommer att få en lägre lön eftersom dessa har en OB-ersättning vid storhelg. Socialdemokratiska ändrade sin ståndpunkt i frågan på grund av "demokratiska skäl" (riksdagsprotokoll 2001/02:53, [s]) - det är paradoxalt att anser att längre arbetstid och lägre arbetsinkomst är demokratiskt. Att göra till allmän helgdag får således konsekvensen att alla arbetstagare kommer att få längre arbetstid och för en del innebär det en lägre arbetsinkomst. Självklart är detta något som kommer att påverka synen på nationaldagen negativt hos människor. de gröna delar i detta hänseende den kritik som även LO och andra fackliga organisationer lagt fram i sitt remissvar. Regeringen konstaterar att kostnaden för inrättandet av ytterligare en allmän helgdag ligger . Med anledning av detta föreslås reformen finansieras genom att en av de helgdagar vi nu har tas bort. Samtliga kyrkor och trossamfund är eniga om att är den minst dåliga kyrkliga helgdagen att ta bort. Genom att hoppa in i samhällsekonomiska analyser och välja den vägen som kyrkorna och trossamfunden anser vara "minst dålig" frångår regeringen den verkliga diskussionen om varför vi ska införa en allmän helgdag på nationaldagen. De konsekvenser som införandet kan innebära och den massiva kritik som förslaget redan har fått från fackföreningar, kyrkor och andra trossamfund negligeras helt och fullt. de gröna anser att valet står mellan att satsa reell politisk kraft och ekonomiska resurser på integrationsarbetet och samhället i stort och att förlänga arbetstagares arbetstid och förenkla integrationsproblematiken. Vi väljer de reella politiska reformerna där vi kan arbeta för integration, sänkt arbetstid och ett levande mångkulturellt samhälle.