ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02A268 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett friår. Regeringen prövar nu möjligheten att införa ett friår, vad som ibland har kallats "sabbatsår". Vi har yrkat på detta, och välkomnar ett sådant förslag. Obalansen är stor mellan dem som har arbete och arbetar för mycket och dem som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen. Många skäl talar för att det bör göras möjligt att ta ett friår för människor . Det skulle öka livskvaliteten för de människor som vill få en paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning eller andra personliga projekt. Ett friår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälle för arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det just bristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar arbetslösa, främst ungdomar och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden. Ett friår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn med barntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då man fortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrande föräldrar. Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälle att pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annan kulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivit etablerad. Ett friår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara en förberedelse för ett meningsfullt och kreativt liv som pensionär. Regeringen bör återkomma till med förslag om utformning av ett sådant friår. Skånberg (kd)
mot · GS02A274 · 2004-09-30 00:00:00 — Skyddsombudens roll i arbetsmiljöarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddsombudens roll i arbetsmiljöarbetet. Genom aktiva insatser har sjukskrivningstalen kunnat minskas. En viktig del i detta har utgjorts av ändrad och förbättrad hantering av sjukskrivningsprocessen hos försäkringskassorna. ligger dock kostnaden för bl.a. den arbetsrelaterade ohälsan på en alltför hög nivå. För att nå de av riksdag och regering uppsatta målen om en halvering av kostnaderna för ohälsan är det av största vikt att inströmningen av sjukskrivningar minskar. Ett led i detta arbete är aktivt arbetande och på arbetsplatserna lokalt förankrade skyddsombud. har antalet skyddsombud minskat kraftigt. Detta har skett trots kunskapen om värdet av förebyggande arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna. Detta förhållande oroar såväl fackliga organisationer som de myndigheter vilka har att bevaka efterlevnaden av lagstiftningen inom området. Bland de åtgärder som diskuteras för att förbättra rekryteringen av skyddsombud och stärka deras roll är aktiva utbildningsinsatser. Det behövs offensiva satsningar från samhällets sida. Dessa kan utgöras av såväl ekonomiska incitament som skärpt lagstiftning för att stärka skyddsombudens roll.
mot · GS02A275 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönebidraget. Genom lönebidrag ger vi många människor med arbetshandikapp en möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Dessvärre är den högsta bidragsgrundande lönenivån för beräkning av lönebidraget alldeles för låg, , en nivå som inte har räknats upp . Gapet mellan bidraget och den avtalsenliga lönen växer , vilket gör att framför allt ideella föreningar som har lönebidragsanställd personal har problem med att behålla sin personal. Dessa personer fyller en stor och viktig funktion, och det är tack vare dem vi kan ha ett rikt föreningsliv, inte minst för våra barn och ungdomar. Detta uppmärksammades i utredningen 2003:95 där man pekade på vikten av att maxbeloppet måste höjas. För att inte höja arbetslösheten bland de arbetshandikappade och för att kunna utveckla föreningslivet är det angeläget att anställningsformen med lönebidrag kan utvecklas i syfte att förbättra situationen och tryggheten för de anställda.
mot · GS02A276 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av likvärdig trygghet vid anställnings upphörande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdragsanställda i jour- och familjehem skall inkluderas i gällande trygghetssystem på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden består av ett otal anställningsformer. Sammantaget bör gälla att oavsett anställningsform bör tryggheten vid anställnings upphörande vara likvärdig. Detta bör ges regeringen till känna. bedrivs familje- och jourhem ofta i stiftelseform där den anställde är uppdragsanställd och har ett arvode. Inom familjehemsverksamhet kan uppdrag omfatta ett barns hela uppväxttid fram till myndig ålder. Modellen att vårda otrygga barn i hem som är stabila har visat bra vårdresultat. Kravet på vårdaren är ofta omfattande och pågår under dygnets alla timmar och veckans , varför uppdraget är att se som något av en livsstil där familjen gör en lovvärd insats för barnen som det är till gagn för samhället. De som har den här typen av uppdrag uppbär ett arvode. På det arvodet betalar stiftelsen, eller annan associationsform, vedertagna sociala avgifter. Arvodet/lönen som utbetalas är inte semestergrundande då det är fråga om ett kontinuerligt vårdhavande och inte heller a-kassegrundande, vilket dock bör ifrågasättas. Den som har uppdraget ser givetvis, i likhet med andra på arbetsmarkanden, en trygghet i att vara fackligt anslutna och även anslutna till a-kassan. Om uppdragstagaren av någon anledning blir friställd från sitt arbete uppstår en underlig situation då den anställde inte, trots långvarigt medlemskap och betalning till systemet, inte har rätt att uppbära a-kasseersättning. Detta är inte en rimlig situation och bör åtgärdas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02A279 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadsutbildning i bristyrken. Arbetsförmedlingen ska om möjligt motverka flaskhalsar och brister i yrkeskompetenser genom att ge arbetslösa arbetsmarknadsutbildningar. Många av de öppet arbetslösa är och har därmed begränsade möjligheter till att själva finansiera eftergymnasial utbildning som kan leda till arbete. Enligt AMS föreskrifter kan arbetsförmedlingen, efter särskild motivering, bevilja arbetssökande en eftergymnasial utbildning. Utbildning får dock vara på högst 40 poäng och inte ingå som en del av en längre utbildning. genomförs många bristyrkesutbildningar som KY-utbildningar (kvalificerade yrkesutbildningar) som oftast omfattar 80 poäng, dock inte högskolepoäng. Denna form av utbildning är anpassad efter näringslivets behov och enligt myndighetens statistik får arbete efter utbildning. För att kunna ta ett krafttag mot arbetslösheten och öka möjligheten till ett livslångt lärande bör regeringen låta se över behovet för att ge arbetslösa personer arbetsmarknadsutbildning inom bristyrken som omfattar mer än 40 poäng.
mot · GS02A280 · 2004-09-30 00:00:00 — Företagens ansvar vid nedläggningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagens ansvar vid nedläggningar. Ekonomin blir alltmer globaliserad. Det kan också beskrivas som att kapitalet inte känner några gränser. På ett sätt gynnas vi alla av globalisering, friare handel och avskaffande av tullmurar och andra handelshinder. Det kan ge billigare varor och tjänster och ge fattiga länder bättre möjligheter till utveckling och välstånd. Men många löntagare tvingas också se nackdelarna av globaliseringen. Det är enkelt att flytta produktion till ett land där löner och andra anställningsvillkor är betydligt lägre än i . Det som svenska löntagare har uppnått genom ofta hård facklig kamp är helt plötsligt ingenting värt. Det räcker att nämna i , i och i som exempel. Det har alltid varit så att villkoren för produktion och företagande har förändrats. Det räcker att nämna förändringarna för varvs- och tekoindustrin i . Den traditionella svenska linjen både hos politiker och fackföreningsrörelsen har varit att acceptera förändringarna. I stället för att hålla sig kvar i gamla branscher ska löntagarna genom bland annat utbildning få möjlighet att byta till nya arbeten. Men kanske är situationen på väg att förändras i . Den fråga som då måste ställas är om det är för enkelt att lägga ned verksamhet i och flytta till ett annat land. Såär det utan tvivel om man jämför med till exempel och . Fackföreningsrörelsen i är skeptisk till att försvåra och göra det dyrare för företagen att lägga ned. Skälet är att det kan leda till att investeringarna minskar. Det är en viktig invändning mot att skärpa reglerna för företagens ansvar vid nedläggning. Men vi anser att det är nödvändigt att regeringen analyserar företagens ansvar i det här hänseendet och därefter föreslår eventuella åtgärder. Det är också nödvändigt att belysa och jämföra villkoren i olika länder, inte minst inom EU.
mot · GS02A282 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till heltidsanställning. Om en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgivaren som vikarie i sammanlagt övergår anställningen enligt lag till en tillsvidareanställning. Detta är bra men det kan bli problem för den som har en deltidstjänst och önskar en heltid, som följande exempel visar. har varit anställd på deltid på en barnstuga . har hon önskat heltid och har också vikarierat upp till heltid. får dock inte någon heltidsanställning. I stället blir resultatet att den som inte är tillsvidareanställd och uppfyller kravet för rätt till en anställning enligt lag går före . Lagen bör ses över så att också de som är deltidsanställda men arbetar heltid ges rätt att utöka sin anställning upp till heltid.
mot · GS02A285 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i diskrimineringslagstiftningen. Den svenska arbetsmiljölagen slår fast att arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Många människor med funktionshinder anser trots detta att de inte får det stöd på arbetsplatsen som de skulle behöva. I SCB:s arbetskraftsundersökning () ingår tilläggsfrågor angående funktionshinder. Vid den senaste undersökningen, 2002, tillfrågades sysselsatta med nedsatt arbetsförmåga om vilket stöd de fick på arbetsplatsen. Undersökningen visade följande. behövde anpassat arbetstempo, av dem fick inte det. behövde anpassade arbetsuppgifter, av dem fick inte det. behövde anpassad arbetstid, av dem fick inte det. behövde anpassade hjälpmedel, av dem fick inte det. behövde särskild lokalanpassning, av dem fick det inte. För den enskilde är det svårt att hävda sina behov med hänvisning till arbetsmiljölagstiftningen. Om lagen inte följs har den enskilde arbetstagaren små möjligheter att driva sitt fall. Enligt , , är det bästa sättet att stärka den enskildes rättigheter att skärpa diskrimineringslagstiftningen. Enligt den nu gällande lagstiftningen är den enskilde skyddad mot diskriminering vid till exempel rekrytering, uppsägning, omplacering, trakasserier och lönesättning. Däremot är arbetsgivaren inte skyldig att vidta åtgärder vid pågående anställning (om det inte gäller befordran eller utbildning för befordran). Diskrimineringslagstiftningen bör ses över så att lagen även omfattar stöd- och anpassningsåtgärder under pågående anställning.
mot · GS02A293 · 2004-09-27 00:00:00 — Studier och vid arbetslöshet tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier och vid arbetslöshet. Vi talar om livslångt lärande och att man som arbetslös måste vara aktiv och söka arbete. Arbetslösa får när de söker arbete höra att de inte har tillräckliga kompetens eller tillräckliga kunskaper i svenska språket och därför ej kan få arbete. Tar de arbetslösa egna initiativ för att förbättra sin kompetens och sina kunskaper i svenska språket eller när arbetsförmedlingarna är stängda och personalansvariga på företagen har slutat arbeta för dagen eller har helgledigt är risken stor att man begår brott mot a-kassornas regelsystem och blir återbetalningsskyldig samt kan bli åtalad för bedrägeri. Regelsystemet för rätt till a-kasseersättning säger att den arbetslösa ej får studera sfi (svenska för invandrare) mer än oavsett om detta äger rum och när arbetsförmedlingarna är stängda och ingen personalansvarig på företag finns tillgänglig. Dessa begränsningar gäller även komvux, nämligen 216 poäng och 264 poäng , samt högskoleutbildning, max 12 poäng per termin. Begränsningarna av ovannämnda slag bör tas bort. Vi bör istället stimulera arbetslösa att ta egna initiativ till utveckling/utbildning som underlättar för dem att få arbete. Givetvis bör inte detta äga rum under tid (kontorstid) då arbetsförmedling och personalansvarig är tillgänglig. D.v.s. utveckling/studier får inte inkräkta då den arbetslöse aktivt kan och bör söka arbete. Detsamma gäller om den arbetslöse blir erbjuden ett heltidsarbete bör han/hon kunna ta erbjudet arbete.
mot · GS02A294 · 2004-09-30 00:00:00 — MBL, LAS och uthyrningsföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om MBL/LAS och uthyrningsföretag. Medbestämmandelagen (MBL) och lagen om anställningsskydd (LAS) är i grunden bra lagar. Men medlemskapet i EU och utvecklingen av inhyrningsföretag gör att lagstiftningen måste moderniseras och det är nu hög tid för förändring av MBL 38 § och förtydligande av återanställningsrätten i LAS. Uthyrningsföretagen har kommit för att stanna och det behöver inte vara något fel i det, men tanken kan aldrig vara att företagen med hjälp av uthyrningsföretag kringgår arbetsrätten och kollektivavtalen i . Medbestämmandelagens undantag i 38 § bör tas bort så att företagen får en real skyldighet att förhandla, samt beakta de fackliga synpunkterna utifrån seriösa företag som följer svensk lagstiftning och de kollektivavtal som gäller på svensk arbetsmarknad och på berörd arbetsplats. Görs denna förändring så kommer man ifrån löntagarorganisationernas sida även kunna tillgodose att svensk lagstiftning och kollektivavtal gäller samt att inga oseriösa företag, som försöker kringgå kollektivavtalen och svensk lagstiftning, kommer att kunna få fotfäste på svensk arbetsmarknad. Med vad som ovan framförts måste undantagen i MBL § 38 bort samt ett eventuellt förtydligande att återanställningsrätten enligt LAS § 25 ej kan kringgås genom uthyrningsföretag.
mot · GS02A295 · 2004-09-30 00:00:00 — Semesterlagen och sparad semester tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter semesterlagen ger att spara semester. Semesterlagen är i grunden en bra lag men även här finns det skönhetsfläckar. I semesterlagens 18 § andra stycket sägs: "Sparade semesterdagar skall läggas ut ..." Det tredje stycket i semesterlagens 18 § säger dessutom: semesterdagar får icke sparas under semesterår då arbetstagaren får ut semesterdag som har sparats ." Konsekvensen av ovanstående är att man kan spara semester . Därefter är man utifrån lagen tvingad att ta ut semester under . Först därefter har man rätt att åter börja spara semesterdagar. Jag menar att lagen bör förändras så att jag ska kunna spara fem veckors semester och därefter kunna ta ut intjänad semester, samt ta ut de sparade semesterdagarna som är som jag ånyo spar betalda semesterdagar som överskrider de jag intjänat under det senast intjänandeåret. Ändrar man lagen på detta sätt så kommer taket på fem veckors semester och fem veckors sparad semester att kvarstå, vilket borde vara meningen med semesterlagen.
mot · GS02A296 · 2004-09-29 00:00:00 — Insatser för snabbare integration tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för snabbare integration. Samma villkor och lika möjligheter att få arbete måste gälla alla människor som bor i . Nyanlända invandrares introduktion måste bli effektivare och resultera i att de snabbt kan komma ut på arbetsmarknaden. Fortsatta kraftfulla insatser krävs också för att bekämpa den etniska diskrimineringen i samhället. Strukturell diskriminering skall synliggöras och motverkas. Särskilda insatser görs för att stödja ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Dessa insatser speglas klart i regeringens budget . Invandrare som kommit till måste komma ut snabbare på arbetsmarknaden. Det är bra att regeringen öronmärker för arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens och att en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd införs för personer utan eller med begränsad erfarenhet av svenskt näringsliv. Syftet är att de som kommer till med en utländsk utbildning eller yrkeserfarenhet skall få bättre möjligheter att visa upp sina kunskaper och sin kompetens. Detta är bra förslag pååtgärder som också framgår av regeringens budget . Det är dock av utomordentlig vikt för en framgångsrik implementering att insatserna görs i nära samarbete med arbetsmarknadens organisationer och svenskt näringsliv. Motivet till att jag anser detta samarbete så viktigt är att alla parter tar ett konkret ansvar för integrationen och att det sker ute på arbetsplatserna och inte enbart i sammanträdesrummen hos de centrala parterna.
mot · GS02A302 · 2004-09-30 00:00:00 — Användning av arbetsmarknadsmedel i natur- och kulturvården tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om användande av arbetsmarknadsmedel i natur- och kulturvården. Att skydda värdefull natur och att bevara kulturmiljöer och fornminnen är en väsentlig del av miljö- och kulturpolitiken. Betydande summor avsätts för dessa ändamål men det räcker inte att besluta att ett naturområde eller en historisk miljö ska skyddas. Om inte beslutet kombineras med insatser för skötsel, underhåll och återskapande riskerar det att bli verkningslöst. Det är också viktigt att de skyddade områdena görs tillgängliga för allmänheten. Den här typen av arbete passar utmärkt som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Arbetslösa, inte minst i glesbygd, ges här tillfälle att göra en meningsfull insats. Det sker men vi anser att det är angeläget att den utökas. Reglerna bör därför ses över så att bland andra , länsarbetsnämnden och kulturmiljövården kan samarbeta om att i ökad utsträckning använda arbetsmarknadsmedel för de meningsfulla insatser som här har beskrivits.
mot · GS02A304 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa undantaget i turordningsreglerna. Lagen om anställningsskydd (LAS) innehåller bland annat bestämmelser som tillämpas vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Då lagen trädde i kraft, 1974, stadgades att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren, alltså enligt principen, sist in först ut. Med hjälp av har de borgerliga partierna lyckats driva igenom en förändring av turordningsreglerna och förändrades dessa. Förändringen innebär att arbetsgivaren tillåts undanta två personer vid uppsägningar. Detta gäller för arbetsgivare med högst tio anställda. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. Turordningsregler som säger att två arbetstagare får undantas öppnar för godtycke och orättvis behandling av de anställda. För att upprätthålla respekten för kravet att uppsägningar skall ske på saklig grund är det viktigt att turordningsreglerna återställs till de ursprungliga reglerna, det vill säga principen sist in först ut. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och, när så bedöms lämpligt, göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen, är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala partnerna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Det är därför både rimligt och rättvist att avskaffa detta undantag.
mot · GS02A308 · 2004-09-30 00:00:00 — Privatanställdas meddela frihet/efterforskningsförbud tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatanställdas yttrandefrihet. Offentligt anställda har en grundlagsskyddad frihet att i tal, skrift eller bild uttrycka sina kritiska åsikter om kommunen och staten ochhur deras verksamhet bedrivs. För privatanställda gäller tvärtom som regel en avtalsbaserad tystnadsplikt inom ramen för anställningsförhållandet, som innebär att de inte får avslöja något som är ägnat att skada arbetsgivaren. Privata arbetsgivare får också efterforska författare och meddelare och kan exempelvis avskeda den anställde vid brott mot tystnadsplikten. Frågor om yttrande- och meddelarfrihet för privatanställda i företag, som bedriver verksamhet med anknytning till det allmänna, har fått ökad aktualitet genom att kommunala verksamheter läggs ut på entreprenad. De anställda har därmed förlorat sin grundlagsfästa yttrande- och meddelarfrihet, även om det förekommer att man i avtalsvillkor kräver denna frihet för de anställda hos entreprenören. Lagen om offentlig upphandling är dock otydlig i fråga om en kommun kan kräva samma yttrande- och meddelarfrihet för anställda inom den del av verksamheten som drivs på uppdrag av kommunen som för kommunalt anställda. Den statliga utredningen om yttrande- och meddelarfrihet för anställda i verksamheter med anknytning till det allmänna har ännu inte lett till någon proposition i frågan. Det borde vara självklart att all offentlig verksamhet, offentligt ägd verksamhet eller offentligt finansierad verksamhet som utförs av annan, ska vara öppen för insyn och för de anställda att uttala sig om, då denna ytterst styrs av medborgarna genom allmänna val. Naturligtvis viss finns det vissa verksamheter, där full och lagreglerad meddelarfrihet bland annat skulle kunna användas för industrispionage. Detta bör därför även i fortsättningen vara en fråga som regleras i avtal mellan parterna. Sådana verksamheter fortsätter ändå att vara av allmänt intresse med behov av öppen debatt och insyn. bedrivs den privata verksamheten i alltmer storskaliga former, vilket påverkar samhället och de enskilda medborgarna i stort. Dåökar även där behovet av öppenhet och insyn.
mot · GS02A311 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska i huvudsak garantera försörjningen till arbetslösa det inte går att få en anställning. Den innehåller även regler för vilken tid som är överhoppningsbar dvs. när försäkringen vilar för att andra ersättningar utgår till den försäkrade. Det kan t ex handla om militärtjänstgöring, studier, intagna i kriminalvården, vård av barn eller adoptivbarn. Däremot så inte för s.k. familjehemsförälder! Om man ställer upp för att hjälpa utsatta barn genom att får möjlighet till familjehemsplacering så räknas ej som överhoppningsbar. När någon frivilligt tar ett stort ansvar för små utsatta barn så ska det värderas i regler och tillämpning av arbetslöshetsförsäkringen. Även om en fosterhemsförälder inte kallas anställd och ersättningen inte kallas lön utan arvode. Därför bör den tid då man tar emot familjehemsplacerade små barn vara överhoppningsbar i försäkringen.
mot · GS02A315 · 2004-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om löner. Ett nästan jämställt är inte tillräckligt, därför måste vi driva en hård kamp mot löneskillnader. En viktig förutsättning för jämställdhet mellan män och kvinnor är att en kvinna ska kunna försörja sig själv på sin lön. Tyvärr är det alltför många kvinnor som inte kan det . Låga löner och deltidsanställningar medverkar till detta. Det är ett märkligt tillstånd i att arbete med människor värderas så lågt. Människan är det finaste vi har! Därför måste det till en ordentlig förändring i lönepolitiken, och det klarar inte marknadens parter , för det räcker inte med lönehöjningar på . Pengar finns i samhället, och dessa måste omfördelas så att de som arbetar med människor ska känna att de värderas högt. De har kallats "vår tids hjältar", vilket är med sanningen överensstämmande, och de måste också få bekräftelse på detta genom sina löner.