mot · GS02U260 · 2004-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom FN och EU måste verka för att inte missbrukar sin militära och ekonomiska överlägsenhet för att påverka det folkrättsliga regelverket, internationella överenskommelser eller FN-chartern på ett negativt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att ratificera . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att återansluta sig till (rustningskontrollavtalet). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att ratificera provstoppsavtalet för kärnvapen (). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att lägga ned alla planer för ett eget missilförsvar (NMD). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att betala alla sina skulder gentemot FN med omedelbar verkan och utan särskilda krav. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att ratificera avtalet om den permanenta . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att upphöra med sin unilaterala utrikespolitik och bli en fullvärdig medlem inom FN - med rättigheter och skyldigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att underteckna alla stora om mänskliga rättigheter, bl.a. och kvinnorättskonventionen CEDAW. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen och världssamfundet bör förmå att upphöra att ge ekonomiskt och militärt stöd till länder som befinner sig i militära konflikter och som inte garanterar sina medborgare grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU och FN skall förkasta nya säkerhetspolitiska doktrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kampen mot terrorism inte får urholka medborgerliga fri- och rättigheter, ett öppet och transparent samhälle eller individens integritet. har gått sedan terrorattackerna mot och . Sedan den 11/9 2001 råder ett nytt tillstånd i världen. Det finns en medvetenhet om den internationella terrorismen och från början även ett stort stöd för Bushadministrationens "krig mot terrorismen". Det var naturligt att världen då slöt upp bakom en sårad och skakad amerikansk nation. Men noterar med besvikelse att i mångt och mycket ändrat fokus och att kampen mot terrorismen blivit en i det närmaste godtycklig aggression mot alla fiender eller fiender till vänner i takt med att landets ekonomiska och militära styrka leder det in i en olycklig unilateralism. Människorättsorganisationer världen över vittnar om ökat globalt politiskt förtryck i terrorbekämpningens namn och att många länder använder kriget mot terrorism som ursäkt för att kontrollera och förtrycka sin egen befolkning. Kampen mot terrorismen har misslyckats att attackera de bakomliggande orsakerna "Strategy of the of " - den nya säkerhetspolitiska doktrin som president lade fram är tydlig: den förespråkar ett begrepp om "förebyggande krig" mot alla krafter som hotar intressen samt användandet av militära aktioner i syfte att avlägsna samarbetsovilliga regimer i främmande stater. I den nya doktrinen fastslås att "kommer att, om nödvändigt, slå till först (act pre-emptively) för att hindra den nya typen av fiender, terrorister och stater med massförstörelsevapen". Vidare understryks i doktrinen att "ingen annan makt ska tillåtas att växa sig starkare". "Förebyggande krigföring" strider helt mot gällande folkrätt och FN:s centrala uppgift att bevara fred i världen. Det utvidgade säkerhetstänkandet har också tillåtits krocka med demokratiska fri- och rättigheter. Registrering, övervakning och avlyssning blir allt vanligare inslag som kan förändra ett öppet samhälle på ett kontraproduktivt sätt. måste kämpa för att de demokratiska freds- och samarbetsideal som står för inte urholkas. FN:s generalsekreterare sa när han öppnade Generalförsamlingen att doktrin om förebyggande krig utgör ett hot mot fred och säkerhet i världen. Hela tankesättet är, sa han, en utmaning mot de principer som har utgjort grunden för världens fred och stabilitet . Ungefär som doktrinen lanserades utmålade hökarna bakom den även de målgrupper, nämligen länderna , och som betitlades "ondskans axelmakter", mot vilka aggression med doktrinen i ryggen, kom eller kanske kommer att riktas. Angreppet på 2003 var nämligen den första tillämpningen av denna doktrin där , utan FN:s sanktion och inte ens med sina Natoallierades stöd, invaderade ett oljerikt land på mycket tveksamma och synnerligen omdiskuterade premisser. Efterhand har kritiken mot detta ogrundade övergrepp kommit att omfattas av allt bredare och djupare lager i befolkningen och även i etablissemanget. Senast ut var FN:s generalsekreterare , som konstaterade att invasionen var ett brott mot folkrätten. Värt att notera är också att flera medlemmar av Bushadministrationen är medlemmar i , Projekt för det nya amerikanska seklet, en nykonservativ organisation som anser att bör stärka sitt världsherravälde. De mest tongivande medlemmarna är vicepresident , försvarsminister och vice försvarsminister . Bushs närmsta säkerhetspolitiska rådgivare förespråkar ocksåöppet en användning av taktiska kärnvapen i framtida krig och ger ekonomiskt och militärt stöd till länder som befinner sig i militära konflikter, har diktatoriska regimer eller som inte kan garantera sina medborgare grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. anser att nya amerikanska säkerhetspolitiska doktrin innebär att regeringen skrotar den existerande internationella rättsordningen, tänjer rätt till självförsvar och helt enkelt strävar efter att skapa plattformar för egna syften. Halva världens militära utgifter Den amerikanska kongressen antog 2003 Bushadministrationens budgetförslag om att höja de militära utgifterna med till , vilket motsvarar över 380 eller ca per dag. Därmed kommer ensamt att stå för nästan halva världens militära utgifter. Enligt historieprofessorn har en motsvarande obalans i maktförhållandena i världen skådats. Han påpekar att ökat sin andel av hela världens försvarsutgifter från 36 till . Om det amerikanska försvaret vore ett privat företag skulle det vara störst i världen. Enligt World Almanac har , DoD, nära 1,4 miljoner män och kvinnor i aktiv tjänst, 1,3 miljoner i Nationalgardet och andra reservtrupper samt över 670 000 civilanställda. DoD äger eller förvaltar 40 000 fastighets- och markinnehav, däribland 250 regelrätta baser, och kontrollerar ett markområde som är lika stort som delstaten . Vidare ingår det 250 000 fordon, 15 000 flygplan, 150 satelliter och över 1 000 fartyg. Landet är också mycket avancerat i att ta fram alltmer högteknologiska och sofistikerade vapensystem, samarbeten som tyvärr även är inblandade i. Man hoppas därmed vinna krig och militära konflikter genom avskräckning. Helst vill stormakten så klart slippa sätta in soldater på marken, för så fort trupperna fysiskt är där blir nämligen även en stormakt sårbar - den inhemska opinionen är aldrig nådig när soldaterna anländer hem i likpåsar. är Pentagons främste civile tjänsteman som arbetar med utveckling, anskaffning, planering och eventuellt användande av kärnvapen. Han har tillhört en grupp som har hävdat att kärnvapen inte bara är användbara, utan även att ett kärnvapenkrig faktiskt är möjligt att vinna. Paynes åsikter har blivit nationell politik enligt Report, . Riskerna för kärnvapenkonflikter i världen har ökat med Bushadministrationens ambitioner att ta fram mindre och mer användbara kärnvapen, att öppet förespråka deras användbarhet samt att vägra skriva under icke-spridningsavatalet och skydda kärnvapenprogram från insyn och kritik. Vidare använder alltmer privata militära företag. De skyddar för demokratisk insyn och är inte bundna av krigslagarna. Mest känt är troligen , i vilket de fyra amerikaner som hängdes och brändes i sin bil i , arbetade. Deras död blev upptakten till den terror- och våldsupptrappning som präglat efter det s k krigsslutet. I , den arabiska bundsförvanten, lär finnas över ca 30 000 amerikaner i tjänst i privata militära företag, bl a i , vilka tränat det saudiska nationalgardet, . deklarerar också att man inte heller kommer att klara av sitt åtagande att skrota av sina kemiska stridsmedel enligt konventionen om kemiska stridsmedel, CWC, i utsatt tid. Pentagon har sagt att man kommer att begära uppskov till 2007. Den militära obalansen i världen till fördel utgör därmed ett direkt och akut hot mot världsfreden. anser att det är en mycket angelägen uppgift för en nation som att genom FN och EU tydligt verka för att inte missbrukar sin militära styrka för att negativt påverka det folkrättsliga regelverket, internationella överenskommelser och . tog initiativet över världspolitiken efter terrorattacken . Det förväntade de sig uppställning på temat "de som inte är med oss är emot oss". En sådan typ av förenklad reaktion är en våldets motor som drar in fler och fler i en konflikt och den innebär att allt som sker i geopolitiskt hänseende vägs och mäts i en amerikansk vågskål. Internationella konflikter sätts i relation till hur de påverkar . Utifrån samma mått värderas också internationella avtal om allt från miljö till krigstribunaler. Vidare utövar otillbörliga påtryckningar på fattiga länder för att straffa eller få sin vilja igenom. då i samband med ICC-förhandlingarna drog tillbaka till de 32 länder som vägrat gå med på att ge amerikanska soldater undantag från att kunna åtalas för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. Listan påärenden där Bushadministrationen tagit avstånd från resten av världen är lång och bör ge anledning till öppen kritik av såväl folkligt som politiskt-diplomatiskt: står ensamt för nästan halva världens militärbudget, de har världens största arsenal av massförstörelsevapen, de har inte ratificerat med hänvisning till att detta skulle skada de amerikanska företagens intressen trots att landet står för av världens utsläpp. De har sagt upp (rustningskontrollavtalet ), de har sagt nej till provstoppsavtalet för kärnvapen (). Som del av Bushs nya unilaterala kärnvapenpolicy har framskridna planer på att utveckla ett eget missilförsvar (NMD). Vidare har de ännu inte betalat sina skulder till FN, de saknas som ratificerare på flera av de stora om Mänskliga Rättigheter och och de tänker inte ratificera och motarbetar aktivt den permanenta som landets hela utrikespolitik har blivit alltmer aggressiv och unilateral. Med hänvisning till det ovanstående uppmanar riksdag att ge regeringen en konkret politisk handledning om hur ska agera inom EU och FN: måste återansluta sig till (rustningskontrollavtalet); måste ratificera provstoppsavtalet för kärnvapen (); ska lägga ner alla planer för ett eget missilförsvar (NMD); ska betala alla sina skulder gentemot FN med omedelbar verkan och utan särskilda krav gentemot FN; måste ratificera den permanenta ICC; måste upphöra med sin unilaterala utrikespolitik och bli en fullvärdig medlem inom FN - med rättigheter och skyldigheter; EU och FN ska förkasta folkrättsvidriga säkerhetspolitiska doktrin; ska upphöra att ge ekonomiskt och militärt stöd till länder som befinner sig i militära konflikter och som inte garanterar sina medborgare grundläggande demokratiska fri- och rättigheter. skall förmås ratificera de om Mänskliga Rättigheter som återstår. gick till anfall mot och drygt en månad senare kriget förklarades det vara över. Vinsten var att förkastliga diktatoriska regim störtades. Förlusten, förutom självklart alla människoliv, irakiers hälsa och utkomstmöjligheter, förlorade byggnader, konstruktioner och infrastruktur samt allmän säkerhet, var även världssamfundets förtroende för moral och för självläkande förmåga. Och inte minst, allas förlust av respekten för FN:s auktoritet som fredsbevarare. I och med att valde att unilateralt gå till attack mot , utan stöd av FN, begicks ett solklart brott mot folkrätten och mot FN:s stadga. De som försökt vränga detta faktum har blivit allt tystare, liksom de som valde att tro på och försäkran om att det fanns massförstörelsevapen i . efter det att kriget förklarades slut är våldet värre än under kriget och bitterheten och laglösheten i ett ockuperat, förödmjukat och sargat land gör det svårt för omvärlden att tro att de allmänna val för genuint självstyre som planerats, skall kunna hållas med gott resultat. De verkliga orsakerna till ensidiga angrepp och ockupation kan emellertid bara bli föremål för spekulation. Klart är att oljeindustrins infrastruktur och anläggningar, ministeriet etc, av noga bevarats och försvarats under hela krigsförloppet och under ockupationen. Ingen talar längre om att finna några massförstörelsevapen eller lager eller fabriker, för insikten att det talet var en falsk, tunn men nödvändig förespegling för att legitimera invasionen är alltmer uppenbar för alltfler. Vad avsåg med att förstöra är också höljt i dunkel. Men förutom att prova ut nya vapen eller leta efter var säkerligen motivet även här att säkerställa transition för olja och få en lättmanövrerad och strategisk replipunkt. Särskilt paradoxalt eller, om man så vill, möjligt att genomskåda, blev den amerikanska bristen på logik när den amerikanska administrationen deklarerade att den var beredd att gå in i med lätta kärnvapen, alltså att möta hotet från massförstörelsevapen genom att använda andra massförstörelsevapen! Här var det uppenbarligen något som inte stämde.