mot · GS02A352 · 2004-10-03 00:00:00 — Utgångspunkten för kristdemokratiskt jämställdhetsarbete är alla människors lika värde. Jämställdhet är alltså inte enbart en kvinnofråga utan ytterst en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Det handlar om kvinnors och mäns lika möjlighet att förverkliga sina rättigheter, men även skyldighet att respektera andras. Det ska gälla för alla livets områden. Genom historien har kvinnans möjligheter till fritt val varit underordnat mannens. Även om kvinnans situation förbättrats lever fortfarande strukturer och värderingar kvar som missgynnar kvinnan, och ibland även mannen. vill med kraft arbeta för att undanröja de strukturer, betraktelsesätt och grundläggande värderingar som förhindrar eller begränsar lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter. Varken kvinna eller man får betraktas som objekt, ingen får vara överordnad den andre. Båda har lika värde. Vi hävdar rätten för alla att, oberoende av kön, få göra sina livsval. Det gäller exempelvis val som handlar om utbildning, arbete, livspartner, föräldraskap och boende. Varje skede av livet har sina val, och rätten att lösa dem efter personliga önskemål ska vara lika för kvinna som man. Jämställdhetspolitiken måste utgå från subsidiaritetsprincipen. Det innebär att det individen eller en liten gemenskap, som till exempel familjen, idrottsklubben, församlingen eller föreningen, själv klarar av att hantera på ett ändamålsenligt sätt ska den också själv ta ansvar för och besluta om. De större gemenskaperna, exempelvis staten, ska stödja de mindre gemenskapernas rätt att fullfölja sin uppgift. Denna princip leder till att jämställdhetspolitiken måste inriktas på att tillgodose att lika valmöjligheter finns för båda könen. Politiker ska inte styra valet, utan ge förutsättningar för och respektera den enskildes val. I denna motion presenterar sin jämställdhetspolitik som har som mål att skapa ett samhälle där varje person ges möjlighet att utveckla sin fulla potential, makt över sitt eget liv och möjlighet att forma det utifrån sina egna önskemål. 6Delad makt och delat inflytande7 7.1Miljögifter - en belastning för kvinnor10 8Lika möjligheter till trygghet11 9Lika möjligheter till försörjning och arbete12 9.1Att förena familjeliv och arbetsliv13 9.4Lika lön för lika arbete17 10Lika möjligheter till utbildning och fritid18 10.1Skolans betydelse för jämställdhet18 10.3Lika möjligheter för fritidsintressen21 11Delat ansvar för barn och hem21 11.2Rätten att välja barnomsorgsform24 11.4Att vara förälder - ett livslångt projekt25 12Frihet från könsrelaterat våld26 12.5Hedersrelaterat våld och kvinnlig könsstympning30 13Regeringens skrivelse 2002/03:140 "Jämt och ständigt"33 13.3Lagstiftning om könskvotering i styrelser34 begär att regeringen inför redovisar hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett kartläggande av de faktorer som kan hämma kvinnor att ta ett ledningsansvar med anledning av FN:s rapport om jämställdhetsläget i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämn könsfördelning i myndighetsstyrelser och bolag med statligt ägande samt behovet av en årlig redovisning till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om jämn könsfördelning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ökad forskning påäldre kvinnors hälsa, sjukdom och medicinanvändning.2 begär att regeringen lägger fram förslag på en lagstiftning om att läkemedel måste utprovas på både kvinnor och män och märkas utifrån detta.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i premiepensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan föräldrarna, i enlighet med vad som anförs i motionen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bistånd med genderperspektiv.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad konkurrensutsättning inom offentlig sektor, särskilt inom vård- och omsorgssektorn för att främja kvinnors arbetsmarknad. begär att regeringen utvärderar jämställdhetslagens betydelse och funktion, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 5 § jämställdhetslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att semesterersättning till föräldraledig betalas via försäkringskassa.4 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av svensk lagstiftning i enlighet med det som ministerrådet kommit fram till avseende föräldraledighet och rätten att återta sin tjänst utan försämrade villkor, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på hushållstjänster för att öka kvinnors möjlighet till karriär.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. begär att regeringen utreder hur en jämnare fördelning av bidragen till kvinno- respektive mansdominerade idrottsgrenar skulle kunna uppnås.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en kartläggning av regionala skillnader av uttag av pappaledighet med inriktning på att undanröja hinder för ett ökat uttag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att uppvärdera hemarbete och anhörigvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fosterföräldraskap bör betraktas som förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning och föräldrautbildning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett uppdrag till att upprätta en handlingsplan för att bryta ned traditionella könsmaktstrukturer på högskolor och universitet samt verka för att det blir möjligt även för kvinnliga forskarstuderande att bilda familj och skaffa barn under studietiden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nämndemän av båda könen bör finnas företrädda vid vårdnadstvister.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med stödprogram för pappor.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stävja det hedersrelaterade våldet.4 begär att regeringen låter utreda vilka åtgärder som måste vidtas för att komma till rätta med problemet kvinnlig könsstympning i Sverige.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regeringens handläggning av ratificeringen av tilläggsprotokollet till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör ta initiativ till trepartssamtal mellan stat, arbetsgivar- och arbetstagarparter för att uppnå en ökad representation av kvinnor på såväl styrelsenivå som på ledande poster. 1Yrkandena 1 och 3 hänvisade till FiU. 2Yrkandena 4 och 21 hänvisade till UbU. 3Yrkandena 5, 20, 23 och 25 hänvisade till SoU. 4Yrkandena 6, 12 och 24 hänvisade till SfU. 5Yrkande 7 hänvisat till UU. 6Yrkande 14 hänvisat till SkU. 7Yrkande 16 hänvisat till KrU. 8Yrkandena 22 och 26 hänvisade till JuU. hävdar att grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Den fasta övertygelsen att alla människor oavsett ras, kön, ålder eller social ställning har samma värde och därmed samma rättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering, könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering. Arbetet för ett förverkligande av alla människors lika värde är långt ifrån slutfört och måste ständigt föras. Slaveri, rasism, människohandel, barnarbete, våldtäkt och lönediskriminering är alla exempel på brott mot mänskliga fri- och rättigheter, och de bekämpas bäst om de erkänns som sådana. Varje generation måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbara människovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheter, men också skyldighet att respektera andras. Vi kan inte begränsa jämställdhetsarbetet genom att betrakta det enbart med utgångspunkt från ett nyttoperspektiv eller utifrån dagens könsroller, som för övrigt förändras över tiden. Utgångspunkten för arbete för jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna och den människosyn med det universella människovärdet som bl.a. förvaltas av den kristna traditionen. Jämställdhet är således inte främst en kvinnofråga utan en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Målet är att alla människor skall ges likvärdiga villkor, både formellt och informellt, för att kunna förverkliga sina liv. Varken kvinnor eller män skall diskrimineras på grund av sitt kön. De har lika värde och status. Orättvisor på grund av kön är orättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgift att undanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder och traditionella föreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan könen. Varje individs okränkbara värde och rätt till integritet skall vara helt oberoende av kön. förespråkar subsidiaritetsprincipen, vilken innebär att beslut alltid skall fattas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Detta gäller generellt för alla politikområden, också för jämställdheten. Statens uppgift är att medverka till opinionsbildning, stå för lagstiftning och fördela resurser till verksamheter. För en reell framgång i jämställdhetsarbetet behövs engagerade eldsjälar inte minst bland arbetsmarknadens parter på lokal nivå. Statens roll skall vara att stödja och uppmuntra en sådan process. Trots att anses vara ett föregångarland när det gäller jämställdhet finns det fortfarande skillnader som inte kan förklaras på något annat sätt än att diskriminering, fördomar, statiska bilder av könsroller och cementerade maktstrukturer lever och frodas. Otaliga exempel talar sitt tydliga språk; projekt "män och jämställdhet" visar att det är större chans att bli vd för ett storföretag i om du heter än om du är kvinna. Enligt Brottsoffermyndigheten har nästan hälften av kvinnorna efter sin 15-årsdag utsatts för våld av en man, och en färsk enkätundersökning visar nu att rädslan för att utsättas för våld stiger bland kvinnor. har kommit långt i arbetet med jämställdhet, men det är fortfarande långt kvar innan varje man och kvinna har makt över sitt eget liv. Utifrån förslag i propositionen "Delad makt - delat ansvar" (1993/94:147) beslutades under den dåvarande borgerliga regeringen särskilda mål för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta övergripande mål delas sedan upp i mer konkreta delmål: En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende. Lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, anställningsvillkor och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män, till utbildning och samma möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger. Delat ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och barn. Frihet från könsrelaterat våld. I denna jämställdhetspolitiska motion har vi valt att utgå från ovannämnda delmål när vi redogör för jämställdhetspolitik. Kristdemokratin ger som politisk filosofi en sådan hållbar grund för en människosyn som, om den efterlevs, garanterar alla människor ett absolut och okränkbart värde och mänskliga fri- och rättigheter. Till skillnad från feminism är kristdemokrati en politisk filosofi. När feminism avgränsas som kampen för alla kvinnors rätt att förverkliga sina grundläggande fri- och rättigheter och när detta sker med respekt för mänskliga relationer och naturliga gemenskaper och med insikten att män delar denna rätt, dåär även kristdemokratin feministisk. Eftersom det är omöjligt att finna någon enhetlig definition av termen "feminism", blir bekännelsen att vara "feminist" förvisso politiskt korrekt men meningslös om den inte knyts till en klar definition av begreppet. "Feminism" är nämligen inte en generellt gångbar och användbar beteckning för att hävda kvinnors rätt och rättigheter. Orsaken är att ordet så ofta associeras med kontroversiella och oklara ställningstaganden, vilka inte nödvändigtvis följer av kampen för kvinnans fulla mänskliga och medborgerliga fri- och rättigheter. Om "feminism" ska användas i kristdemokratiska sammanhang behövs emellertid en definition som harmonierar med kristdemokratisk politisk filosofi. Med denna grund har dock det politiska arbetet för verklig jämställdhet bara börjat. 6Delad makt och delat inflytande Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män skall ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i någorlunda lika delar i alla beslutande församlingar. I kan vi glädjas över att ha kommit långt på många områden och att vi har världens mest jämställda parlament kvinnor. Jämställdheten har dock inte fått fullt genomslag på de viktigaste posterna inom . Såär till exempel endast sex av 17 utskottsordförande kvinnor. Männen är fortfarande i klar majoritet i många beslutande församlingar. Forskningen visar att den erfarenhet som mannen respektive kvinnan har också inverkar på de politiska besluten. En jämn representation är alltså ett viktigt mål för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Det är glädjande att kvinnorepresentationen ökat i de politiska församlingarna. Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter. Tyvärr måste vi konstatera att inte lyckades bidra till den ökade kvinnorepresentationen i det senaste riksdagsvalet. av partiets riksdagsledamöter är kvinnor. Denna olyckliga situation uppstod när väljarunderlaget sviktade som vi hade många män överst på de olika listorna. uttalade mål inför valet är att av partiets riksdagsledamöter ska vara kvinnor. Vi tror att alla politiska partier har en skyldighet att lyfta fram kvinnor för att kunna uppnå en ökad jämställdhet. Däremot anser vi det vara oförenligt med demokratiska principer att centralstyra olika nomineringar i valkretsarna. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor. Handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Jämställdhetsministern kritiserar ofta näringslivet för att det finns för få kvinnor på beslutande poster. Det gör det extra viktigt att regeringen månar om måluppfyllelse för egen del. Därför är det mycket anmärkningsvärt att av myndighetscheferna i är kvinnor. Vid de större myndigheterna, de med fler än 200 anställda, är tre av fyra myndighetschefer män. I SCB:s jämställdhetsstatistik framgår det att könsfördelningen bland ledamöter i statliga bolagsstyrelser, där staten äger , är kvinnor och män. Kvinnor är även underrepresenterade i landsting och kommuner. Könsfördelningen vad gäller förtroendeuppdrag i kommuner och landsting var kvinnor och män. På de riktigt tunga posterna ser det ännu värre ut. kvinnor hade ordförandeposten i kommunerna, medan motsvarande inom landstingen var . Inom statlig sektor är av cheferna kvinnor och inom landstingssektorn är av cheferna kvinnor. Det är endast inom kommunsektorn det finns fler kvinnliga än manliga chefer. Där är könsfördelningen kvinnor och män. Även om arbetat med att få kvinnor utnämnda till ambassadörer är det långt kvar tills hälften av ambassadörer i utlandet är kvinnor. Detta är ett underbetyg åt ett land som framhåller som världens mest jämställda land. Därför bör regeringen återkomma till med en plan om hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer. Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) antogs av 1979 och undertecknades av året därpå. lämnar medlemsstaterna en rapport över hur man lever upp till konventionens olika artiklar. överlämnade sin femte rapport till CEDAW. Mot bakgrund av denna rapport har FN riktat kritik mot bl.a. för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Faktorer som hämmar kvinnor att ta på sig ledningsansvar bör kartläggas för att kunna elimineras. Regeringen bör ges i uppdrag att göra en sådan kartläggning. har länge förespråkat en jämn könsfördelning i de statliga bolagsstyrelserna och välkomnar därför att regeringen nu uppnått delmålet att andelen kvinnor i bolagsstyrelser där staten äger av aktierna ska vara kvinnor. Det finns dock mycket kvar att göra. Andelen kvinnliga styrelseordförande är fortfarande och andelen vice ordförande . Regeringen bör rapportera till om hur arbetet fortskrider för att nå målet om en jämn könsfördelning i myndighetsstyrelser och bolag med statligt ägande. var 5 kvinnor och 16 män landshövdingar. Noterbart var att då tre kvinnliga landshövdingar avgick i , och ersattes dessa av två män och en kvinna. I den privata sektorn är makten än mer ojämnt fördelad än i den statliga och kommunala. Antalet styrelseplatser i börsföretag valda av bolagsstämmor var 1970 stycken. Könsfördelningen bland dessa var kvinnor och män. Det finns fyra kvinnliga ordinarie vd:ar i 300 börsnoterade företag. Andelen kvinnor på chefspositionen inom privat sektor är också anmärkningsvärd. Enligt utmärker sig för bristande jämställdhet inom kategorin "toppchefer inom statlig och privat sektor". hamnar på 24:e plats i världen kvinnliga chefer, efter bland annat länder som , , och . Kvinnliga toppchefer är långt vanligare i exempelvis och , där respektiver innehar dessa för jämställdheten viktiga tjänster. Mycket lite forskning har bedrivits kring frågor relaterade till hälsa och kön. Förutom att det går att härleda till biologiska eller genetiska faktorer spelar det också roll hur beteendemönster, arbetsförhållanden och livsvillkoren i stort ser ut. Allt tyder på att människans helhetssituation är av stor betydelse för skillnaden mellan hälsa och ohälsa. Inom vården behandlas män och kvinnor ibland olika trots att de uppvisar samma sjukdomssymtom. Man har funnit att kvinnor oftare blir feldiagnosticerade och får sämre behandling än män vid hjärtsjukdomar. Rapporter har också kommit om att män oftare får nya och dyrare läkemedel än kvinnor. Medicinsk forskning har av tradition ofta utgått från män. Därför behöver anslagen till forskning om kvinnors, och särskilt äldre kvinnors, hälsa, sjukdom och medicinanvändning ökas. Ett nytt läkemedel behöver bara prövas kliniskt på män innan det kommer ut på marknaden. Äldre kvinnor är nästan aldrig med vid kliniska prövningar trots att de är de största läkemedelsanvändarna. vet man att symtom vid sjukdom inte alltid är lika för män och kvinnor. Behandlingsmetoder och medicinering behöver därför också i vissa fall vara olika för att uppnå effekt. anser därför att det behövs en lagstiftning som ställer krav på att läkemedel måste provas på både män och kvinnor och märkas utifrån detta. Livskvalitet handlar i stor utsträckning om att få vara frisk. Hälsa befrämjas av bra kost, rörelse men också av harmoni i livet i form av familj, vänskap, trivsel på arbetet. Hälsa måste betraktas ur ett helhetsperspektiv för varje människa. Enligt kristdemokratiskt synsätt skall samhället byggas underifrån. Det innebär att människor, som till sin natur är sociala varelser, formar gemenskaper med frihet, förvaltarskap, rättigheter och skyldigheter utifrån särskilda ändamål. Det börjar med gemenskaper som uppstår naturligt, såsom familjen, släkt och vänner. Dessa kristdemokratiska principer är viktiga för att människor skall känna sig tillfreds med sin tillvaro och känna att man får hela sitt livspussel att gå ihop. Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltid som förklaring till den psykiska ohälsan. Även under materiellt goda förhållanden förekommer ohälsa på det psykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid är materiella faktorer som orsakar ohälsa eller att mer pengar är lösningen på problemen. Människan är en helhet där både ande, kropp och själ behöver vårdas. Alla har naturligtvis ett ansvar för sin egen hälsa, men ansvar finns också hos arbetsgivare och lagstiftare. Det är viktigt att människor ges kunskap om kostens och rörelsens betydelse för hälsan. Skolan bör därför ha ett dagligt inslag av idrott och hälsa. Ohälsotalen1år 2003 visar på stora skillnader mellan män och kvinnor. Kvinnornas totala ohälsotal låg på 52,0 medan männen låg på 34,8. I åldersspannet 30-39 låg ohälsotalen för kvinnor på 34,0 respektive 19,0 för männen. I åldersspannet 40-49 var siffrorna 53,5 respektive 34,0 och i åldersspannet var siffrorna 85,2 respektive 57,6. I åldersspannet var ohälsotalen för kvinnor 129,0 för kvinnorna och 99,9 för männen. De vanligaste diagnoserna är depression, ångesttillstånd och stressreaktioner. I är risken för psykiska problem som störst, särskilt bland kvinnorna. RFV bedömer att det beror på att stressen i såväl privatliv som yrkesliv dåär som störst. Särskilt utsatta är anställda inom primärkommunal sektor. Kvinnor toppar också de korta sjukskrivningarna, och de har ett högre vårdutnyttjande än män. Ökningen av arbetsskador bland kvinnor är särskilt märkbar inom vård, serviceyrken samt tillverkningsindustri. Dessutom missgynnas kvinnor vid arbetsrehabilitering genom att de mer sällan får sin skada klassad som just arbetsskada. Enligt en undersökning börjar männens rehabilitering också tidigare och är mer omfattande. 7.1Miljögifter - en belastning för kvinnor Många miljögifter slår hårt mot både kvinnor och män. På grund av de ökande halterna av miljögifter är effekterna av amning inte enbart positiva. Forskare menar ändå att det inte finns någon anledning att låta bli att amma, eftersom modersmjölken ger ett skydd mot vissa cancerformer och i övrigt gott immunförsvar. Dock måste vi vara uppmärksamma på riskerna och arbeta för att minska miljögifterna i naturen, vilket kan ske genom förbud eller annan begränsning. Ett av de mest omdiskuterade miljögifterna är de bromerade flamskyddsmedlen. Dessa är en grupp om cirka 75 stycken mycket vanliga och starkt giftiga kemikalier som liknar PCB och DDT. Ett av de mest använda bromerade flamskyddsmedlen har ökat mer än 50 gånger i modersmjölken . Förbud mot PCB och DDT har inneburit att halterna av dessa miljögifter har minskat i bröstmjölk, vilket talar för ett förbud även av bromerade flamskyddsmedel. Det finns studier som visar att kvinnor besväras mer av innemiljöfaktorer än män. En orsak till detta kan vara att kvinnor av hävd tillbringat mer tid i hemmet. håller dessa skillnader på att utjämnas, men är det så att kvinnor tar ett större ansvar för hemmets skötsel och tillbringar kanske av denna anledning mer tid inomhus än män. Undersökningar har visat på stora brister vad gäller inomhusmiljön med bland annat fuktproblem, dålig ventilation och dåligt ljudklimat. har andelen barn med allergier och annan överkänslighet ökat påtagligt. Orsakerna är till en del byggnadsrelaterade. Bostäder, förskolor, skolor, äldreboenden med mera måste kvalitetssäkras. Kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och ombyggnad av skolor.