mot · GS02U290 · 2004-09-30 00:00:00 — Preventivmedel m.m. för sexuell och reproduktiv hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett ökat multilateralt stöd till organisationer som UNFPA och IPPF. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete skall lyfta fram kvinnors och mäns tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, exempelvis tillgång till preventivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall utarbeta program för att stödja mottagarländer att själva bygga upp ett fungerande system av import eller produktion, kvalitetskontroll och distribution av SRHR-materiel. har det världen över gjorts stora framsteg i arbetet kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I många länder råder dock brist på kondomer och andra preventivmedel, materiel som behövs vid förlossningar, mödravård, säkra aborter, STI-tester samt läkemedel. Det föreligger stor risk att detta kommer att leda till fler oönskade graviditeter, aborter och dödsfall av graviditetsrelaterade orsaker. har det bland annat kommit rapporter om brist på preventivmedel från , och . Generellt råder det stor brist på kondomer i hela södra . Studier pekar på att det finns mindre än fem kondomer per vuxen man i hela söder om . Denna brist är mycket allvarlig, inte minst ställd i relation till hiv/aids-epidemin. Rapporter om bristande tillgång på kondomer kommer också från . är ett av länderna i regionen som upplevt bristande tillgång på inte bara kondomer, utan även p-piller och spiraler. Orsakerna till en kommande brist på preventivmedel och den materiel som används i SRHR arbetet är flera. Enligt , , har det intensiva förespråkandet av sexuella och reproduktiva rättigheter lett till att allt fler människor börjat efterfråga preventivmedel och annan sexuell och reproduktiv service. ökar år för år antalet människor i sexuellt aktiv ålder, vilket leder till ytterligare efterfrågan. Tyvärr har den ökade efterfrågan och användning av preventivmedel och service tyvärr inte har renderat i ökade biståndsanslag. Det samlade biståndet till materiel som används i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har legat still eller till och med sjunkit. Detta är självklart problematiskt då många utvecklingsländer är oförmögna att hantera den ökade efterfrågan själva. Det räcker inte bara med att importera det som behövs -det måste också distribueras till de platser där de efterfrågas. Trenden med bristande biståndsanslag till sexuell och reproduktiv hälsoservice står i stark kontrast till handlingsprogrammet från och millenniemålen. Det är paradoxalt att utvecklingen mot en bättre sexuell och reproduktiv hälsa ska få hotas av något så trivialt som brist på det materiel som behövs i arbetet. politik för global utveckling utgår ifrån den enskilda människans behov. SRHR och hiv-prevention är två av fyra prioriterade områden. För att satsningar på SRHR och hiv/aids-prevention ska bli meningsfulla måste det följaktligen finnas preventivmedel och annat SRHR-materiel att tillgå i de aktuella länderna. har ökat bidragen till organisationer som UNFPA och IPPF som arbetar med dessa frågor. Detta är mycket bra och stödet måste fortsätta. Vi tycker dock att bör föra fram bristen även i det bilaterala stödet. Det bilaterala biståndet utgörs bland annat av stora sektorstöd. Viktiga instrument för detta är Sidas landanalyser och landstrategier. I landanalyserna reflekteras det ofta över hivepidemin och dess konsekvenser. Ofta innehåller rapporterna statistik på mödradödlighet. Problemet är att det sällan analyseras djupare än så. I landanalysen för kan man exempelvis läsa att mödradödligheten stiger - men det finns inga analyser om varför, inget om oönskade graviditeter, eller osäkra aborter, inget om preventivmedelstillgång eller tillgång på annan sexuell och reproduktiv service. Om analyser om tillgång på sexuell och reproduktiv service inte finns med i landanalyserna - dåär risken stor att de heller inte finns med i landstrategierna. Är de inte med i landstrategierna är risken stor att de faller bort i utformningen av Sidas stora landprogram eller sektorstöd. Vår mening är att borde agera mer kraftfullt när det gäller tillgången på SRHR-materiel i världen. En viktig början kan vara att se till att SRHR-relaterade frågeställningar återges i de landanalyser och landstrategier som utformas av UD och vid svenska ambassader runt om i världen.