mot · GS02MJ380 · 2004-10-01 00:00:00 — Behovsanalyser vid skogliga reservatsavsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bättre analys av den skogliga reservatspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör presentera en samlad strategi för bildandet av nya naturreservat. Vi svenskar har generellt sett en positiv inställning till miljöfrågor i allmänhet och inte minst till naturvård. av den svenska skogsmarksarealen är skyddat i nationalparker och naturreservat. Till detta kan läggas ett antal miljoner hektar som enskilda markägare och skogsbolag frivilligt undantagit från skogsbruk. I vårt land finns också drygt fem miljoner hektar lågproduktiva skogar - så kallade impediment som inte brukas men som ofta har höga naturvärden. Enbart i finns en miljon hektar sådan mark. Med hänsyn till vad som här har beskrivits är det mycket oroväckande när det framkommer uppgifter att - utan en tydlig strategi avser att köpa ännu fler stora skogsområden. Det finns enligt uppgift planer på att köpa skogar som med säkerhet behövs både för enskilda lantbrukare och vår svenska skogsindustri. Landets länstyrelser vill ta användbar skog ur produktion för att inrätta nya naturreservat. Målet är att ta bort från skogsbruket. Därmed hotas tusentals arbetstillfällen i glesbygden. Skogsindustrin mister råvara och exportindustri för miljarder. För att klara nationella miljömål och ge vår viktigaste exportindustri fortsatt växtkraft krävs att presenterar en samlad strategi för bildandet av nya naturreservat. är bristerna stora i skötseln av de reservat som redan finns och de stora arealer som avsattes 1995 är ännu inte inventerade. Konsekvenserna för skogsbruket är inte utredda. Men sannolikt hotas tusentals arbetstillfällen i glesbygd. I , där redan av skogarna har legala skydd, föreslås att ytterligare produktiv skog ska bli nya reservat. kan konstateras att det inte finns tillräckliga medel för ersättning till enskilda markägare när det gäller biotopskydd. Pengar saknas också för en tillfredsställande skötsel av befintliga reservat. Om vi i skall fortsätta att göra sådana kostsamma investeringar i naturvård, måste det självfallet finnas en väl känd målbild och en strategi för arbetet. Utifrån denna utgångspunkt finns följande frågeställningar, som bör ställas i samband med att staten gör en analys av reservaten: Har inventerat alla befintliga reservat, nationalparker, impediment och frivilliga avsättningar av värdefull natur - så man vet vad som finns - innan ytterligare markinköp skall ske ? En annan fråga som måste resas är om det nu finns så mycket medel att tillgå för inköp av produktiv skogsmark som den ansvarige myndigheten hävdar att det inte finns pengar för ersättning till enskilda markägare samt till skötsel av befintliga reservat. En ytterligare viktig aspekt är på vilket sätt staten har för avsikt att kvalitétssäkra detta arbete. Ett arbete som måste ske på vetenskaplig grund och inte stressas fram. Från har vi även tidigare efterfrågat en samhällsekonomisk kalkyl för de skogliga reservatsbildningarna. Dessa frågor är fortfarande obesvarade. Det är en sak att köpa äldre skog, men samhällets kostnad är mycket större än så, med lägre sysselsättning och minskade exportinkomster. En rätt säker utgångspunkt är dessutom att varje skyddad kubikmeter resulterar i ökad och för kostsam virkesimport. Hela den svenska skogsnäringen är en motor för landets ekonomi. Vi måste nu på allvar skapa nationell samling kring dessa frågor och skapa långsiktiga förutsättningar för utveckling i hela landet.