mot · GS02U268 · 2004-10-04 00:00:00 — Därtill anställer företagen palestinier till sämre löner än israeler. Det senaste i raden av folkrättsbrott är upprättandet av den mur på palestinsk mark som skall skilja från de ockuperade områdena. Skillnaden mellan den israeliska statens politik under och den sydafrikanska politiken under Verwoerd, och är hårfin. Den israeliska regeringen har dessutom förklarat att man liksom tagit sig rätten att jaga och mörda misstänkta terrorister på andra länders territorium. Man påannonserar alltså i förväg nya folkrättsbrott. När det gäller den svenska hållningen i den israelisk-palestinska konflikten måste det stå fullständigt klart att mänskliga rättigheter och internationell rätt är den övergripande och överordnade målsättningen. Detta vill vi skall ge regeringen till känna. är en stor vapenexportör, den femte i världen. Även importerar vapen från . I den svåra och djupa konflikt som råder i torde alla typer av militärt samarbete, oavsett om det handlar om import eller export av krigsmateriel till eller andra former av militärt utbyte med , anses vara otillständiga och måste upphöra. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Den långa ockupationen har givit upphov till desperation bland den palestinska befolkningen. Desperationen har varit gynnsam för cyniska politiska krafter som utnyttjat den för terrorism. Andra lika cyniska politiska krafter utnyttjar i sin tur terrorismen för sina politiska syften. Våldsspiralen skruvas uppåt. har alla initiativ till följd av inaktivitet när det gäller konflikten mellan och förlamats, vilket medfört att den israeliska regeringen under kan fortsätta att manövrera i utifrån sina syften. Konflikten mellan och är av avgörande betydelse för utvecklingen i hela regionen. Alla länder och folk i området berörs av vilket förlopp konflikten får och hur palestinierna behandlas. Såsom konflikten hanteras av den israeliska regeringen och uppfattas den av många i som ett skymfande av alla arabiska folk. I där religionen spelar en större roll än i det sekulariserade väst uppfattas dagens hantering av som en kränkning av världens muslimer - moderata såväl som fundamentalister. Den politik Bushadministrationen och den israeliska regeringen för är farlig då den ytterst underblåser och uppmuntrar extrema politiska och religiösa strömningar i . För att fred i skall uppnås måste den längst pågående konflikten i området, den mellan och , lösas. Den enda vägen ut ur konflikten är att följer resolutioner och lämnar de ockuperade palestinska områdena. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. måste på alla områden och i alla internationella forum agera för en icke-våldslösning av . Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. måste som den enda kärnvapenmakten i avveckla sina kärnvapen. Detta vi vill att skall ge regeringen till känna. måste också rasera den mur som rests mellan och de av ockuperade palestinska områdena. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Liksom räknas inte heller till , men genom att landet letts av Bushadministrationen fört en politik som omfattar en region större och vidare än själva hamnar inom ett och samma problemområde som . Upprinnelsen till de förhållanden som råder i står dock att finna i det maktförhållanden. Genom intervention i hamnade i den bipolära stormaktskonfliktens fokus. började stödja ekonomiskt och med vapen. Varken eller förstod emellertid att man hade med en djupt traditionsbunden befolkning att göra: ett klansamhälle. klumpiga försök att försöka modernisera hade slutat i fiasko och medförde i stället att motståndet mot en modernisering cementerats ytterligare hos en stor del av befolkningen. Inom motståndsrörelsen fanns dock olika strömningar - en som eftersträvade en modern och sekulär stat, och en djupt traditionalistisk. Den förstnämnda riktningen leddes av militärer som och . Tillsammans ledde de den s.k. norra alliansen. Den andra delen var den som kom att stödjas intensivast av - talibanerna, som leddes av personer som . Stödet till talibanerna kom via och . I hade talibanarmén drillats militärt och ideologiskt i olika koranskolor. Rådgivare inom hade varnat för att höll på att utvecklas till en politisk och religiös krutdurk. Inget gjordes dock för att desarmera den. När den av understödda regimen störtades av motståndsrörelserna blev motsättningarna mellan dem tydliga och man började bekriga varandra. Talibanerna var mest framgångsrika. Man erövrade och trängde tillbaka norra alliansen. Talibanernas maktutövning med religiös intolerans, grymheter och kvinnoförtryck är väl känd. Men och västvärlden intresserade sig i ringa grad för vad som hände i . Det var först i och med det våldsamma terrorangreppet mot som världens blickar riktades mot och det blev känt att befann sig i landet under talibanernas beskydd. beslöt efter att jämställa terrorattacken mot med ett väpnat angrepp. Detta öppnade vägen för en tolkning av självförsvarsparagrafen i . utnyttjade denna tolkningsmöjlighet och intervenerade i ett , där man understött olika krigsherrar som tävlade med talibanerna om makten. Talibanerna trängdes tillbaka, men kriget mot dem är ännu inte avslutat. Den regering som styr landet är tillsatt av en s.k. loja jirga. Den utsåg till president. Denna regering har dock bara makt över ett mycket begränsat territorium. FN har fått ta över en del humanitära och polisiära funktioner i de områden där det antas att det inte pågår några strider. Men polisiära FN-förband och stridande amerikanska förband tangerar varandra såväl geografiskt som till funktionen. Det är svårt för befolkningen att skilja mellan och stridande förband. Denna sammanblandning av FN-trupper, som skall skydda humanitära verksamheter, och stridande amerikanska förband, som för krig mot talibanerna, har gjort att viktiga humanitära organisationer som ansett sig tvingade att lämna . Särskilt svårhanterlig blir denna sammanblandning av att USA-alliansens trupper i sin verksamhet hotar med att dra in humanitär hjälp om man inte medverkar till angiveri av talibaner. Det sistnämnda är en riskabel hantering då människor i trängda situationer kan ange oskyldiga för att själva få humanitär hjälp. Om fortsättningsvis skall understödja humanitära insatser i FN:s regi skall det finnas tydliga garantier för att en svensk FN-trupp inte kan blandas samman med USA-alliansens stridande förband. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. I den FN-styrka i där ingår finns även trupper som varit stridande förband i USA-alliansens trupper. Erfarenheterna från visar att det är ytterst olämpligt att utan några särskilda åtgärder överföra människor i stridande förband till andra uppgifter. bör därför i FN och EU verka för att FN-trupper med uppgift att skydda humanitära insatser inte består av förband som haft uppgifter som stridande trupp. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. Situationen skiljer sig inte mycket från den som rådde före talibanernas tid vid makten. Bakåtsträvande krafter stärker sin ställning i landet. Opiumhandeln har återgått till den nivå som fanns före talibanernas tid. Den progressive presidentkandidaten som förespråkade en rad reformer som skulle förbättra kvinnornas ställning i samhället och ge ett visst självstyre för olika regioner har genom hot och trakasserier tvingats att dra tillbaka sin kandidatur. har de amerikanska trupperna ännu inte träffat på. Sermin Özürküt (v)