ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf211 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det statliga ansvaret för kostnader föranledda av asylsökandes vistelse i kommunerna. begär att regeringen återkommer till med en redogörelse för vidtagna initiativ för att kompensera kommunerna för deras kostnader för asylsökande. Asylsökande, tillsammans med engagerade människor och organisationer kring dessa, känner maktlöshet och en djup misstro mot det svenska rättssamhällets förmåga att hantera asylprocessen. Praxis i asylärenden har förskjutits i riktning mot en större restriktivitet vilket bekräftas av såväl flyktingorganisationer som migrationsmyndigheter. Otillräckliga resurser och en bristfällig asylprocess har tillåtit ärendeberget hos myndigheterna att växa. Till följd av dels asylsökandes upplevelser från hemländer, dels det trauma som utdragna asylprocesser kan föranleda drabbas många sökande av ohälsa. Kostnaderna för detta drabbar på ett orimligt sätt kommunen där den asylsökande vistas. Ett exempel är som betalade för asylsökande som institutionsplacerats. Av denna kostnad ersätter kommunen med . Därmed tvingas kommunen betala en nettokostnad på 2,3 miljoner. Härutöver kommer kostnaderna för arbetstid för personal i de enskilda ärendena. visar det sig att kommuner meddelar staten att de inte länge kan härbärgera en flyktinganläggning på grund av de avsevärda kostnaderna. Ett exempel är återigen där kommunens årliga kostnad för omhändertagande av asylsökande riskerar bli . Flyktingpolitiken är en nationell angelägenhet. Om inte staten tar sitt ansvar för de kostnader som kommunerna åsamkas riskerar en brist på asylplatser uppstå. I flera frågesvar till har ansvarigt statsråd visat sig sakna förmåga att bringa klarhet i hur regeringen avser kompensera kommunerna för deras kostnader. riskerar regeringens bristfälliga hantering att leda till att det blir svårt att finna kommuner som är villiga att anordna asylplatser. Det riskerar också att underblåsa främlingsfientliga strömningar om det visar sig att olika grupper ställs mot varandra i det kommunala budgetarbetet sedan staten misskött sina åtaganden. bör ge regeringen detta till känna. Det är vidare utomordentligt rimligt att regeringen för redovisar de initiativ som vidtagits för att ekonomiskt kompensera kommunerna för det nationella åtagandet flyktingpolitiken.
mot · GS02Sf212 · 2004-09-20 00:00:00 — begär att regeringen lägger fram förslag till ändring gällande undantag i arbetsgivarinträdet i sjuklönen i samband med sjukskrivning på grund av olyckor i samband med idrottsutövande och övriga fritidsaktiviteter. I finns ett stort antal mindre och medelstora företag. För dessa företag kan det vara mycket påfrestande om en av företagets anställda blir sjukskriven . Långtidssjukskrivningarna har ökat kraftigt. Arbetsgivarna har ett stort ansvar i arbetet med att minska sjukskrivningarna i samhället. Därför är det rimligt att arbetsgivarna har ett sjuklöneansvar för att uppmuntra till förbättringar i exempelvis arbetsmiljön. Arbetsgivarinträdet bör dock endast gälla vid "vanlig" sjukdom eller vid arbetsrelaterad frånvaro. Många är de arbetsgivare som har betalat sjuklön på grund av att en anställd vid idrottsutövande skadat sig. Det kan inte vara rimligt att ett litet företag drabbas hårt på grund av att en anställd på sin fritid får en skada som leder till långtidssjukskrivning. behöver fler företag som vågar och ges förutsättningar att växa. Därför får det inte finnas hinder som gör att företag tvekar att anställa. Arbetsgivarinträdet i sjuklönen är ett sådant hinder. Oavsett hur sjuklöneansvaret fördelas är det min uppfattning att arbetsgivaren enbart skall betala sjuklön vid ordinära sjukskrivningar och vid arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GS02Sf214 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och reformering av flyktingpolitik. Svensk flyktingpolitik är inhuman. Många flyktingar lever under stark press och med utvisningshot hängande över sig. Handläggningstiderna är orimligt långa, till och med så långa att många flyktingar helt har anpassat sig till det svenska samhället. Familjerna har lärt sig svenska och har eget boende. Barnen går i svensk skola och har funnit nya vänner. Föräldrarna har egna arbeten och gör nytta i det svenska samhället. Det sociala nätverket med grannar och vänner fungerar bra. Att i många fall väntan få beskedet om att du ska utvisas är inte humant utan ovärdigt och odemokratiskt. Dessutom är svensk praxis att en flykting som blivit utvisad från inte äger rätt att besöka vårt land inom de två närmaste åren, en diskriminering av enskilda människor som saknar motstycke. Den nuvarande ordningen som etablerats genom praxis innebär således en restriktiv tillämpning av återreseförbudet. Många av de utvisade flyktingarna har fått goda vänner i som gärna vill upprätthålla kontakten med och även få besök av flyktingen efter utvisningen. Vännerna har i många fall utfäst garantier för den utvisades uppehälle om ett återbesök tillåts. Spärrtiden på tvåår är inhuman och är enligt min mening ren diskriminering och ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. borde enligt min mening se över och reformera tillämpningen av flyktingpolitiken.
mot · GS02Sf215 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen genom olika åtgärder fortsätter säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet. Att ta emot människor som flyr undan krig och förtryck är en självklar följd av den värdegrund det svenska samhället vilar på. har invandringen i huvudsak varit knuten till flyktingskap. har trots de omfattande ekonomiska problem som drabbade staden tagit sin del av ansvaret för den svenska flyktingpolitiken. tog emot av de flyktingar som erhöll uppehållstillstånd i . Detta kan jämföras med att har av rikets befolkning. Det kan också jämföras med att rika och ekonomiskt välmående kommuner såsom exempelvis Malmös grannkommun i vägrat att ta emot flyktingar över huvud taget. Dock har möjligheten att ge dessa nyanlända bästa möjliga start i varit begränsad i . Bostadsbrist, trångboddhet, svårigheter i skolan och ett stort utanförskap är bara några av de problem som brottas med än . Därutöver visar beräkningar gjorda av att kommunerna inte fullt ut kompenserats för sitt flyktingmottagande . Detta har bland annat resulterat i att ett flertal kommuner har uppvaktat ministern i denna fråga. Mot denna bakgrund är det inte så märkligt att kommun har försökt hitta alternativa metoder i ett kärvt ekonomiskt läge. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och därför anser jag att det bör till åtgärder för att säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet. Exempelvis bör man se över möjligheten att lagstifta för att uppnå detta mål.
mot · GS02Sf216 · 2004-09-21 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnbidraget inte med automatik skall utbetalas till mamman. Den svenska lagstiftningen i familjerätt utgår numera från att delad vårdnad är norm. Enskild vårdnad är undantaget som ska tillämpas då det finns särskilda skäl för detta. Det finns starka jämställdhetspolitiska skäl för en sådan ordning. Den traditionella ordningen att barn är ett ansvar enkom för modern behöver brytas. Det finns också ett starkt barnpolitiskt skäl för delad vårdnad. Barnen har rätt till en nära kontakt med båda sina föräldrar och det förutsätter att båda föräldrarna är delaktiga i det vardagliga ansvaret för barnen. Tyvärr är övrig lagstiftning inte alltid konsekvent med familjerättslagstiftningen och dess intentioner. betalas barnbidraget ut till mamman såvida inte föräldrarna uttryckligen begär en annan ordning eller pappan har enskild vårdnad (vilket är tämligen ovanligt). Det mest rimliga vore att barnbidraget delades och betalades ut med lika stora delar till båda vårdnadshavarna i de fall dessa har gemensam vårdnad. Detta bör självklart omfatta även sammanboende vårdnadshavare. Att som inte ens tillfråga föräldrarna vem av dem som ska ta emot barnbidraget befäster könsroller och minskar barns chanser att få båda sina föräldrar delaktiga och aktiva i det dagliga ansvaret för barnet och barnets skötsel. På samma sätt bör ocksåövervägas att gemensamma avgifter så som exempelvis barnomsorg delas. I tidigare riksdagsbehandling har socialförsäkringsutskottet hänvisat till att denna fråga övervägs i . Det är angeläget att det arbetet påskyndas. Ett fortsatt system riskerar inte bara att leda till sämre kontakt mellan pappor och barn, det riskerar därutöver att konservera förlegade könsroller. Ett offentligt transfereringssystem som sänder signalen att ansvaret för hem och barn är ett huvudsakligt ansvar för mamman för förlegade könsroller och stereotyper vidare till kommande generationer. Därför bör regeringen skyndsamt bereda frågan.
mot · GS02Sf217 · 2004-09-22 00:00:00 — Gifta pensionärer i pensionssystemet begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändring som slår fast att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas som enskilda individer i det statliga pensionssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen. I dagens statliga pensionssystem får pensionärer som gift sig eller motsvarande tillsammans en lägre statlig pension än om de hade behandlats som två fristående individer. Staten har därmed lagt en godtycklig ekonomisk gräns och norm för hur mycket pengar ett pensionärspar skall klara sig på. Under sitt yrkesverksamma liv har staten betraktat dem som enskilda individer och de har beskattats som sådana. När de senare i livet blir pensionärer ändrar staten sin syn på dem. Det är inte upp till staten att sätta sådana gränser för människor och definitivt inte för pensionärer som arbetat och betalat skatt i hela sitt liv. De pensionärer som inte gift sig eller motsvarande är således berättigade till full statlig pension. Enda möjligheten för ett pensionärspar att få full statlig pension är att ta ut skilsmässa. Det är en realitet att pensionärspar gör detta och skriver sig på var sin adress för att undkomma problemet. Andra tråkiga konsekvenser är att människor undviker att ingåäktenskap, bli sambor eller registrera partnerskap. Är det rättvist att pensionärer efter ett yrkesverksamt liv, där de som individer betalat skatt i hela sitt liv, skall bli bestraffade ekonomiskt av staten enbart för att de gift sig?
mot · GS02Sf220 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ser över och ändrar lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på sådant sätt att alla barn som föds i skall ha rätt att förvärva svenskt medborgarskap oavsett föräldrarnas medborgarskap. Ett nyfött barn med svensk anknytning blir svensk medborgare under vissa förutsättningar, som anges i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Av lagen framgår att ett nyfött barn med föräldrar där båda är utländska medborgare inte automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap. Det är otidsenligt. Alla barn som föds i och vars föräldrar har uppehållstillstånd i borde ges möjligheten att förvärva ett svenskt medborgarskap direkt. En sådan reform skulle tydligt markera att alla som föds i vårt land är svenskar och därför ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Det finns flera länder som har en medborgarskapslag i enlighet med de intentioner som anförs i motionen, däribland .
mot · GS02Sf221 · 2004-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att DNA-prov skall kunna utgöra grund för familjeåterförening, i fall där skriftlig dokumentation saknas eller bedöms ha brister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att huvudregeln bör vara att utförande av DNA-prov medges, för att fastställa grund för återförening, när detta begärs av enskild person. Enligt svensk lag är det möjligt för en invandrare att fååterförenas med sin familj, dvs. make/maka och minderåriga barn, i . Detta förutsätter att släktskapet kan styrkas. anser den svenska myndigheten att uppvisade dokument är otillräckliga eller felaktiga. Återförening avslås då, eftersom föräldraskap inte anses kunna styrkas. En man i , vars dokument inte accepteras som grund för familjeåterförening, eftersom papperens äkthet ifrågasätts, hade därför begärt att få lämna DNA-prov, för att den vägen kunna bevisa att han är far till sina barn. Den svenska ambassaden i det berörda landet skulle ha kunnat ombesörja att motsvarande prov lämnades av mannens barn. Detta accepterades inte av . Till slut gav han upp och har lämnat landet för att kunna återförenas med sin familj. Genom DNA-prov är det möjligt att säkert fastställa fader- och släktskap. Resultatet kan sedan utgöra en säker grund för ansökan om återförening. På så vis skulle rättssäkerheten stärkas. I ett frågesvar till mig anförde statsrådet följande: I den s.k. (UD 2000:03) delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) föreslås att det, framför allt med hänsyn till barnets bästa, ska finnas en möjlighet att använda DNA-analys för att styrka ett påstått släktskapsförhållande i ärende om uppehållstillstånd. Analysen föreslås vara frivillig och kan göras när tillräcklig utredning om släktskapsförhållandet inte kan tas fram på annat sätt. En DNA-analys ska dock inte utföras om utlänningsmyndigheterna på grund av den övriga utredningen anser det uppenbart att det påstådda släktskapsförhållandet inte existerar. Kostnaden för DNA-analysen ska, enligt förslaget, bäras av staten. Regeringen överväger alltså nu en utrednings förslag, men resultatet är ej känt. Det finns dock skäl att framhålla att reglerna som skall styra möjligheten för enskilda att begära DNA-prov som grund för beslut om familjeåterförening inte bör vara onödigt restriktiva. Eftersom ett korrekt utfört DNA-prov inte kan förfalskas saknas motiv för missbruk. Det kan vidare inte uppstå någon skada för vare sig enskilda eller staten om ett prov utförs i onödan. Däremot kan stor skada uppstå för enskilda familjer om möjligheten till DNA-prov avvisas i ett enskilt fall och återförening därmed skulle avvisas på felaktig grund. Huvudregeln bör därför vara att utförande av DNA-prov skall medges, för att fastställa grund för återförening, när detta begärs av enskild person.
mot · GS02Sf223 · 2004-09-27 00:00:00 — Tolkservice vid svenskt medborgarskap tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gratis tolkservice ej skall utgå till svenska medborgare. Tolk- och översättningstjänster är en nödvändig förutsättning för att invandrare som inte kan svenska skall kunna deltaga i det svenska samhället och för att de skall ha likvärdiga möjligheter att utnyttja tillgängliga social- och hälsovårdtjänster samt inom kulturell verksamhet och fritidverksamhet och för att sköta sina ärenden hos myndigheter. Kunskaper i svenska gör det lättare för invandrare att klara sig på egen hand. För främjande av invandrares självständighet och handlingskraft bör man vägleda dem till att studera svenska och förbättra sina kunskaper i det svenska språket. Kunskaper i svenska är mycket avgörande för invandrare som vill klara sig bra i det svenska samhället. När slutar man att betraktas som invandrare och räknas som en svensk? Juridiskt sett så har man slutat att vara invandrare när man får svenskt medborgarskap. Med svenskt medborgarskap får man rättigheter. Man behandlas som svensk medborgare i hela världen, kan rösta i riksdagsval, har tillgång till alla sociala förmåner och kan resa visumfritt till de flesta av världens länder. Vad behövs för att få svenskt medborgarskap ? Det krävs inte mer än att stanna i i fem till och att inte hamna i skuld- och belastningsregister. Många stater har ett krav på språkkunskaper för medborgarskap men inte . Svenskt medborgarskap ges oavsett kunskaper i svenska. Som följd har många svenska medborgare som inte kan landets språk. Vilken ekonomisk betydelse har invandrares språkkunskaper för samhället? Med bristande språkkunskaper är man i behov av tolk vid kontakter med landets myndigheter som i sin tur innebär stora kostnader. Till exempel betalade 23.073 447 kronor för tolkservice. använder tolkar för bl.a. social- och försäkringskontakter. Tolkar används också av polis och tingsrätt, vårdinrättningar och sjukhus, och i många andra sammanhang. Alla kostnader för tolktjänster betalas av staten enligt 8 § förvaltningslagen som lyder: 8 § När en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Källa: Rixlex Förvaltningslag (1986:223). Det är mycket bra att man får hjälp med språket när man inte kan det. Jag anser att det är en självklar rättighet att använda tolk, men tolkservicen måste ha tydliga ekonomiska ramar och inte betalas av staten i alla lägen. De som levt i landet i mera än bör kunna svenska tillräckligt bra för att klara sig i de flesta situationer utan tolk. Jag föreslår att tolkservice inte betalas med statliga medel vid erhållet svenskt medborgarskap. Tolkservice skall förbli gratis så länge man ej är svensk medborgare. För det första kommer svenskt medborgarskap "de facto" betyda en skyldighet att kunna det svenska språket. För det andra kommer det att vara ekonomiskt lönsamt att lära sig svenska. Självklart måste lagen utformas så att ingen drabbas av den. Exempelvis bör undantag göras för minderåriga, äldre och handikappade medborgare.
mot · GS02Sf225 · 2004-09-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer flexibla sjukskrivningsnivåer i sjukförsäkringssystemet. Arbetet med att förbättra folkhälsan och få ner sjukskrivningstalen fortsätter på många områden. De flesta människor har även under sin sjukdom en frisk sida som vi måste ta bättre tillvara. finns förslag om att arbetsgivaren skall ta ett delat ansvar för de personer som är heltidssjukskrivna. av sjukdom kan det inte alltid vara lätt att gå tillbaka till arbetet fullt ut, och i vissa fall inte ens så mycket som . Detta är den lägsta nivå där sjukpenning utfaller. Ersättningsnivån är låst vid 25, 50, 75 eller . I strävan efter att människor så fort som möjligt skall komma tillbaka till arbetslivet efter en sjukdom måste en mer flexibel sjukskrivningsnivå vara möjlig. Detta skulle vara mer anpassat till den sjukes behov och därigenom förbättra möjligheterna till en återgång till helt arbete. Regeringen bör överväga en översyn av nivåerna i sjukförsäkringssystemet i syfte att göra dem mer flexibla.
mot · GS02Sf226 · 2004-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av reglerna för och tillämpningen av handikappersättningen. Variationerna i bedömningen av rätten till handikappersättning är stor i landet. Det har därför en avgörande betydelse var i landet man bor. Detta är inte rimligt och behovet av enhetliga tillämpningar är därför stort. Ingen skall behöva överväga att flytta på grund av olika tillämpningsrutiner av en rättighetslagstiftning. Det bör vara möjligt för regeringen att ålägga /kassorna att styra upp detta missförhållande. Sedan handikappersättningen infördes har den successivt urholkats. Några subventioner har försvunnit och nivåerna på ersättningen har minskats. Bedömningen är mycket hård och avslag på självklara kostnader blir allt vanligare. Sammantaget leder detta till att situationen i landet blir allt mer olika och att ekonomin blir allt svårare för den handikappade. Mot bakgrund av denna beskrivning känns det rimligt att regeringen beslutar om en översyn av såväl reglerna för handikappersättningen som tillämpningen av dem.
mot · GS02Sf227 · 2004-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för handikappersättningen. Dagens regelverk för handikappersättningen fastställer nivåerna till 36, 53 eller av prisbasbeloppet. Ersättningens storlek bestäms utifrån det sammanlagda behovet av stöd vad gäller stora merkostnader och/eller tidskrävande hjälp av andra. Det är som fattar beslut om rätten till ersättning. Merkostnaderna för den enskilde har sedan dessa regler skapades ökat stadigt som en rad subventioner har tagits bort. Nivåerna för handikappersättningen har länge legat på nuvarande nivå. Trots att prisbasbeloppet har justerats leder det ändock till ökade kostnader för den enskilde. Till detta ska läggas det faktum att bedömningen i det enskilda ärendet blir allt hårdare, och även om antalet avslag inte ökar markant så upplever de sökande att "prutningarna" från sida blir alltfler. Sammantaget leder detta till att den enskilde får allt mindre ersättning för sina merkostnader. För att bättre motsvara de faktiska merkostnader som den enskilde har krävs en justering av dagens nivåer. Variationerna i bedömningen av rätten till handikappersättning är också stora, och ofta har det avgörande betydelse var i landet man bor. Behovet av enhetliga och gemensamma tillämpningar är därför påtaglig. bör mot bakgrund av ovanstående besluta om en översyn av reglerna för handikappersättningen och tillämpningen av dem.
mot · GS02Sf228 · 2004-09-24 00:00:00 — Vilande SGI för studerande från annat nordiskt land tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillrättalägga den svenska lagstiftningen så att studerande med studiemedel från annat nordiskt/EU/EES-land inte särbehandlas negativt vad avser vilorätten för SGI/FGI i samband med studier efter arbete i . kan personer som har arbetat i , och därefter studerat med studiemedel från CSN, erhålla lönebaserad föräldrapenning för barn som föds efter studieperiodens slut eller . Detta bygger på en förmån som medger att man vid beräkningen av mängd arbetad tid före nedkomsten kan "hoppa" över studieperioden, d.v.s. studieperioden klassificeras som vilande SGI-tid (sjukpenninggrundande inkomst). Problem uppstår dock för de personer som på motsvarande sätt har arbetat i före studierna, men som p.g.a. sitt medborgarskap, tagit studiemedel från ett annat nordiskt/europeiskt land. Denna grupp medges ej att få sin studietid klassificerad som "vilande SGI-tid ". I lagen om allmän försäkring, 3 kap. 15 § står det om vilande SGI vid studier. Där anges tydligt som villkor för att studierna ska kunna klassificeras som vilande SGI-tid att den studerande varit berättigad till lån från CSN. En finsk medborgare flyttade till . Hon fick en anställning och jobbade innan hon började studera på universitet i . Som finsk medborgare hade hon inte möjlighet att få studiemedel från CSN utan fick vuxenstudiebidrag från . Hon blev gravid och skulle föda barn . När hon kontaktade den lokala och frågade om sin föräldrapenning uppstod det ett problem. Hon fyllde kraven om 6 månaders arbete i , men den så kallade "vilorätten" på SGI var inte giltig p.g.a. att hon hade fått finska studiemedel istället för svenska från CSN.