mot · GS02A261 · 2004-09-29 00:00:00 — EU:s diskrimineringslagstiftning gällande arbetslivet bör implementeras i svensk lagstiftning inom alla området som rör det svenska arbetslivet. Diskrimineringsärenden bör ske i allmän domstol istället för Arbetsdomstolen. En gemensam lagstiftning skulle tydliggöra att diskriminering inte kan accepteras. Lagen skulle också utgöra ett kraftfullt och användbart verktyg för de olika ombudsmännen i deras arbete. De fem ombudsmannafunktionerna DO, JämO, HomO, HO och BO bör också samordnas i en myndighet under och på så sätt bli ett kraftfullare redskap än vad de är . Detta bör ges regeringen till känna. är inte arbetslivet jämställt. Kvinnor tjänar mindre än män och har svårt att få de högre befattningarna. När det gäller löneskillnaderna förklaras de sakligt av att kvinnorna arbetar färre timmar än vad män gör. Att kvinnor ofta väljer att arbeta mindre än heltid är ofta ett uttryck för att traditionella könsroller lever kvar. Utbildning, yrkesval, position och inom vilken bransch man arbetar påverkar också löneskillnaderna. Rent krasst kan man uttrycka det som att merparten av kvinnorna i arbetar i en planekonomi och majoriteten av männen i en marknadsekonomi. har mest könssegregerade arbetsmarknad! Den offentliga sektorn har alltför ofta organiserat arbetet efter tankemönstret att dess kvinnliga personal har huvudansvaret för hem och barn och att förvärvsarbetet därför måste anpassas efter detta. Det främsta sättet att tvinga fram förändringar är att verksamheterna inom kommuner och landsting utsätts för konkurrens. Den stelbenta strukturen inom den offentliga sektorn håller lönerna nere och kvinnorna som arbetar där får långt ifrån den lön de förtjänar. Orättvisan i lönerna får livslånga konsekvenser på flera olika områden. De mjuka yrkena måste uppvärderas på den svenska arbetsmarknaden. I det ingår att öppna upp de "kvinnliga" yrkena för konkurrens så att många kvinnors handlingskraft kan få rätt förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. Detta bör ges regeringen till känna. Mer information om jämställdhetspolitik finns i motion om jämställdhet. Verksamhetsidén för är att skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp. prioritering måste vara att ge meningsfulla arbeten åt de arbetshandikappade, inte att konkurrera med övrig tillverkningsindustri. Verksamheten har också på många ställen blivit centraliserad. vilket fått till följd att avståndet till arbetsplatsen för många av de arbetshandikappade ökat. Samhället har ett stort och viktigt ansvar för personer som är arbetshandikappade. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen och övriga partier inte är beredda att ta det ansvaret. har som enda parti föreslagit en höjning av taket för lönebidrag som vi utvecklar mer i vår motion för utgiftsområde 13. Dagens låga nivåär inte rimlig. Den bidragsgrundande lönekostnaden inom lönebidraget har varit oförändrad under närmare ! Detta har lett till att anställda med lönebidrag fått en radikalt sämre löneutveckling. Arbetsgivare till anställda med lönebidrag, ofta inom ideella sektorn, har inte haft de ekonomiska möjligheterna att följa med den allmänna löneutvecklingen. Detta har drabbat de arbetshandikappade i form av lägre lön eller uppsägningar. Många arbetshandikappade har svårt att ta sig till sin arbetsplats. I vissa fall är det nödvändigt med ett särskilt parkeringstillstånd för handikappade. Detta parkeringstillstånd ska inte kunna förmånsbeskattas som är fallet . Vi återkommer till detta i skattemotion. lades två utredningar fram: Inte bara (SOU 2003:56) och ArbetsKraft (SOU:95). Flera av förslagen i utredningarna går att använda för att underlätta de arbetshandikappades situation. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag som underlättar funktionshindrades situation. Detta bör ges regeringen till känna. Arbetsmiljön är viktig för människors liv, hälsa och välbefinnande. Eftersom de flesta tillbringar oerhört mycket tid på arbetet är det centralt att vi har en välfungerande arbetsmiljö som främjar människors hälsa. Ohälsotalet är fortfarande högt och många människor är långtidssjukskrivna. Bakom de höga ohälsotalen finns människor som upplever att de har mist makten över sin tid och att tiden knappt räcker till för arbete, fritid, vänner och familj. Sjukskrivningarna som är kopplade till arbetslivet har ökat, i synnerhet när det gäller arbetsrelaterade besvär av psykosocial karaktär. Man ska heller inte försumma de fysiska arbetsmiljöriskerna men i den här motionen har vi valt att fokusera på den psykosociala arbetsmiljön. Dagens arbetsmarknad ställer helt andra krav på människor än vad den gjorde . Flexibla lösningar, ständiga förändringar, ett enormt informationsflöde och mängder av val präglar dagens arbetsmiljö i allt högre utsträckning. Till stor del handlar arbetsmiljön om den psykosociala miljön. Vi måste finna lösningar som kan bidra till att vi får ett slut på de ökade ohälsotalen. En av lösningarna är den goda arbetsmiljön. Väsentliga bidragande faktorer till att få en god arbetsmiljö handlar till stor del om ansvarstagande och delaktighet, såväl från arbetsgivare som för arbetstagare. Om arbetsgivarna tar ett större ansvar för sin personals välbefinnande, i kombination med att arbetstagarna tar ansvar för att hitta sin egen rytm och planera sin tid, kommer vi ett stort steg närmre en arbetsmiljö där ingen överbelastas. Vikten av en god arbetsmiljö ska prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna. 16.1Vikten av den psykosociala arbetsmiljön Flera faktorer visar att många sjukskrivningar är kopplade till arbetslivet. Sambandet mellan psykosocial exponering i arbetslivet och arbetsrelaterade besvär har ökat markant. 2003 beslutade om ändringar i sjukförsäkringen, exempelvis skärptes tillämpningen av sjukskrivningsreglerna, deltidssjukskrivningar ska prioriteras framför heltidssjukskrivningarna, arbetsgivarna ska utreda rehabilitering vid längre sjukfrånvaro med mera. Åtgärderna är bra men räcker inte för att lösa grundorsaken till problemen. Det är nödvändigt att finna övergripande långsiktiga lösningar. Det är dags att tänka i nya banor. Ett hälsoperspektiv på människan måste införlivas i arbetslivet och mer insatser måste till för att förebygga och rehabilitera. I huvudsak handlar det om att ge människor ökad makt över eget arbete och över egen tid. Både män och kvinnor ska kunna förena arbete med ansvaret för familj och fritid. Lagstiftning och framför allt ett förändrat synsätt där människor ges makt att påverka sin vardag, är receptet för att alla ska kunna skapa helhet och balans i livet. Det tjänar hela samhället på. En översyn bör göras över de strukturer som styr den enskildes arbetssituation och arbetsgivarens incitament för att förbättra den. Detta bör ges regeringen till känna. Sjukskrivningarna har minskat något men långtidssjukskrivningarna fortsätter att öka. Det innebär att det är hög tid att förebygga och åtgärda orsakerna till de höga ohälsotalen. Den verkliga sjukfrånvaron är inte bara antalet sjukskrivna utan också antalet förtidspensionerade. som vi står inför en situation där allt tyder på en arbetskraftsbrist väljer regeringen och dess stödpartier att uppmana folk att jobba mindre. Regeringen vill permanenta försöket med friår och friår i hela landet, trots att regeringen vet att friåret i huvudsak har använts av dem som redan har en stark position på arbetsmarknaden. Friårsverksamheten är ett missbruk av arbetsmarknadspolitiken som undergräver arbetslinjen. Anledningen till att människor väljer friåret är till stor del att de behöver ta en paus från ett alltmer krävande och stressande arbetsliv. Det är inte friår som behövs - det är stabila arbetsmiljöer. 17.1Flexibel arbetsmarknad kräver stabil arbetsmiljö Ökad rörlighet och individualisering präglar arbetsmarknaden. Livslånga anställningar blir mer ovanliga. I den nya ekonomin slås företagskultur, lojalitet, förtroende och engagemang ofta sönder genom alla förändringar, de snabba omloppstiderna, kraven på nya produkter och kraven på flexibilitet. Organisationer splittras ständigt och omstruktureras. Marknaden tror att snabba börsvinster skapas genom snabba institutionella förändringar. Stabila organisationer ersätts med nätverksliknande konstruktioner som är enklare att omstrukturera. Ökat risktagande framhålls som en möjlighet att ge människor en ökad frihet att utforma sina liv. I själva verket inträffar det sällan. Styrmekanismer som är otydliga och instabila och en alltmer svårtolkad maktstruktur har i stället bidragit till en ökad ohälsa. Den svenska arbetsmarknaden kräver flexibilitet och ständigt förändringsbenägna människor. Men det passar inte alla människor. Det ställer ökade krav på arbetsgivaren att vara rädd om sina anställda och låta dem ta del av utvecklingen i sin egen takt. Politiken måste också forma goda spelregler så att arbetslivet och arbetsmiljön formas utifrån människors skiftande förutsättningar. Det gäller att hitta en balans mellan företagens krav på ekonomisk produktivitet och människors behov av ett gott arbetsliv. En god arbetsmiljö kan bli det stabiliserande i livet, som den ger bättre förutsättningar att nå goda resultat i arbetet. Arbetsmiljöforskningen har fokuserats på vad som är orsaken till den ökade sjukfrånvaron. Däremot har intresset varit lägre kring vilka "friskhetsfaktorerna" är i de yrkesgrupper och regioner som haft låg sjukfrånvaro. En undersökning bör göras av vilka faktorer som bidrar till att vissa yrkesgrupper och regioner är mer långtidsfriska än andra för att se vad som kan göras för att hålla människor friska. 17.2Den psykosociala betydelsen för arbetsmiljön Enligt TCO:s rapport människor i hårt arbete framkommer att: har svårt att koppla av från jobbet, har svårt att sova på grund av tankar på jobbet, är kroppsligt trötta efter jobbet, har ont i rygg och nacke efter jobbet. Riskfaktorerna de pekar påär: arbete under hög anspänning, det vill säga en kombination av höga krav och låg grad av kontroll, avsaknad av stöd från chef och arbetskamrater eller en arbetsplats där man drar sig för att framföra kritik. I rapporten framkommer också att den grupp som i störst utsträckning upplever arbetsrelaterade besvär har den största sjukfrånvaron. De sjukskrivnas egna upplevelser av orsaken till sjukskrivningen måste tillvaratas eftersom den egna upplevelsen av varför personen är sjukskriven har betydelse för viljan att börja arbeta igen. I - orsak till sjukskrivning? framkommer att hälften av de sjukskrivna anser att deras sjukskrivning är arbetsrelaterad. 17.3Hur går vi vidare? Flera arbetsplatser har upptäckt vikten av den goda arbetsmiljön, t.ex. och . Det finns också forskningsprojekt i som studerar de komplexa samspelen mellan stress och tid, teknologi, kultur och samhälle. Professor har presenterat spännande tankar om arbetsmiljön. De hävdar att dagens tankemodeller om arbetsmiljön är formade i som inte längre existerar. översköljs vi av mer information än vad vi har kapacitet att ta in, vi har otaliga val och möjligheter och ständiga förändringar pågår. Detta medför att människans "inre planerare" inte orkar med. Den "inre planeraren" måste skyddas mot överbelastning. Om vi inte har tidsmarginaler och rytm klarar vi inte av att arbeta så hårt som ofta krävs. För att klara av att arbeta måste vi: Prioritera individens möjligheter att hitta sin rytm. Det kan exempelvis ske genom ökad egenmakt på arbetet, mer rörlighet och mer vidareutbildning. Öka människors upplevda tidsmarginaler. Med marginaler blir oförutsedda händelser hanterbara. En utvärdering av arbetsmiljölagen bör göras för att se om lagen behöver förstärkas på någon punkt. 18Centerpartiets förslag för en god arbetsmiljö Våra förslag för att få en god arbetsmiljöär: öka incitamenten för arbetsgivarna att arbeta med arbetsmiljö öka kunskapen om vikten av en god arbetsmiljö prioritera företagshälsovård som en del i arbetsmiljöarbetet vidtag åtgärder för ett barnvänligt arbetsliv. För att öka de ekonomiska incitamenten för arbetsgivarna att arbeta mer målmedvetet och systematiskt med arbetsmiljö och rehabilitering behövs ett stabilt system. Ett sätt är att utarbeta kriterier för en god arbetsmiljö. Dessa kriterier skulle ligga till grund för en arbetsmiljöcertifiering. Att öka kunskapsnivån om arbetsmiljöarbetet hos ledning och personal är av avgörande betydelse för om ett systematiskt arbetsmiljöarbete ska kunna genomföras. Vi anser med anledning av detta att regeringen bör göra en kartläggning av hur arbetsmiljökompetensen ser ut samt hur företagens arbetsmiljöarbete kan förstärkas. Återkommande organisationsförändringar och få fasta strukturer leder till dålig kontinuitet i arbetet och riskerar att leda till ökad stress för de anställda. Gällande lagstiftning ger inget stöd för att skapa strukturer och ökad kontinuitet och trygghet. Arbetets förläggning och rum, anställningsvillkor och anställningsformer är områden som tydligt kan avgränsas där insatser behövs. En total översyn bör göras av de strukturer som styr den enskildes arbetssituation så att verktyg för bättre arbetsmiljöer kan utvecklas. Det är viktigt att vara medveten om att det finns många goda exempel på arbetsplatser där man har ett välfungerande arbetsmiljöarbete. Dessa arbetsplatser ska ses som goda föredömen. Företagshälsovården är en viktig pusselbit i att förebygga ohälsa i arbetet men också för att rehabilitera dem som drabbats av ohälsa. I utredningen , SOU 2002:5, konstateras att har företagshälsovården nedmonterats på många arbetsplatser. I alltför många fall upphandlas företagshälsovården till minsta möjliga kostnad, vilket inte leder till önskat resultat. anser att följande punkter ska beaktas för att utveckla företagshälsovården: Företagshälsovården ska integreras i det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Skyddsombudens roll som länk mellan arbetstagaren och företagshälsovården bör stärkas. Skyddsombudens verksamhet måste tydliggöras, från att endast bevaka de fysiska risker som finns till att även innefatta de risker för psykiska obehag som den sociala arbetsmiljön kan ge upphov till. Företagshälsovårdsbegreppet bör vidgas och få en ny innebörd; en företagshälsovård med kompetens anpassad till dagens komplexa arbetsplatser. All kompetens behöver inte finnas under ett tak - kompetens ska gå att upphandla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla företagshälsovården som en del i arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. 18.4Ett "barnvänligt" arbetsliv Många föräldrar stressar för att både hinna med arbetet och få tid över för sina barn. Detta drabbar speciellt kvinnor då det fortfarande generellt sett är kvinnor som tar ett större ansvar för arbetet i hemmet. En undersökning från HTF Barntillåtet arbetsliv 2003 visar att arbetslivet inte är barntillåtet. Kombinationen arbetsliv och karriär är svår att få ihop, och kvinnorna anser att de missgynnats på grund av graviditet. Arbetssituationen, bristen på trygga anställningar och hoten om att missgynnas på grund av graviditet och föräldraledighet är avgörande redan när man börjar planera att skaffa barn. Uppsägningstiden för den som är föräldraledig ska börja löpa först när arbetstagaren är tillbaka i arbetet.Det så kallade , Moderna arbets- och livsvillkor för kvinnor och män, har studerat både människors arbetsvillkor och deras livsvillkor. Studierna visar att det är svårt att få ihop familjeliv med barn och pressade arbetsförhållanden, särskilt kvinnor upplever detta. Man ska inte behöva överväga att välja bort barn på grund av att det inte går att kombinera med arbetet. Om arbetet är förutsägbart, möjligt att begränsa och om arbetstiden är regelbunden ökar möjligheten till makt över sitt eget liv. Ansvarsfördelningen mellan man och kvinna i familjen spelar naturligtvis en avgörande roll. Ett barnvänligt arbetsliv bör kännetecknas av hög flexibilitet och tillåtande attityder. Lika villkor för kvinnor och män att förena karriär med familjebildning skall eftersträvas. Detta bör ges regeringen till känna.