mot · GS02Fi232 · 2004-10-05 00:00:00 — Omfattande infrastrukturinvesteringar har dock tillåtits ske med lånade medel, upplåning som gjorts av t.ex. eller men som får långsiktigt finansiella konsekvenser för statsfinanserna. En på intet sätt fullständig redovisning av några större sådana poster som borde ha redovisats på utgiftssidan och därmed borde ha prövats inom utgiftstaket redovisas i följande tabell. Belopp som ej redovisas under utgiftstaket Reparation och ombyggnad av offentliga lokaler Stöd till kommuner och landsting Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Utbildning av personal i vård och omsorg Stöd till statliga förlustbolag Det är således som inte redovisats på ett korrekt sätt. Detta är utgifter som borde falla under utgiftstaket. är taket högre än vad det skulle ha varit med korrekta justeringar för relationerna med kommunerna. När regeringen hävdar att utgiftstaken hållits är det genom denna typ av redovisning. Och till detta kommer att taket höjts med . Utgiftstaken är med andra ord rejält spräckta. En återspegling av att tanken med utgiftsram förfuskats är att budgetmarginalen inte heller använts enligt intentionerna. Budgetmarginalen är tänkt som en post för oförutsedda utgifter. Dessa kan uppkomma till följd av t.ex en oväntad försvagning i konjunkturen eller oförutsedda engångshändelser. Avsikten var att budgetmarginalen skulle ligga på 1,av de utgifter som ligger under utgiftstaket. I praktiken har budgetmarginalen använts som ett "reformutrymme" av regeringen och dess stödpartier. Det har lett till att budgetmarginalen är obetydlig. är den ett par hundra miljoner, vilket kan jämföras med att en person som efter skatt har kvar 15 000 skulle ha en marginal för oförutsedda utgifter om , . Vi har prioriterat bland utgifterna så att utrymme skapats för en rimlig buffert mot händelser som vi inte vet något om. Marginal mot oförutsedda händelser Budgetmarginal i miljarder och procent av takbegränsade utgifter I % av takbegränsade utgifter I % av takbegränsade utgifter Vi pekade på risken för att den låga marginalen skulle leda till ett betydligt sämre finansiellt sparande. Vi underskattade dock styrkan i de försämrande krafterna. Statens finansiella sparande enligt olika prognoser -1,6 -1,0 -0,4 -1,6 -1,5 -1,4 -1,3 -1,8 -1,8 Källor: Budgetpropositionen , budgetpropositionen och budgetmotion . Även med vår mera pessimistiska - och realistiska - bedömning underskattade vi således kraften i den försämring som sker. Med en buffert på minskar risken för drastiska ingrepp utan förvarning i myndigheters och andras verksamheter som följd av ett sämre ekonomiskt läge. Vårt förslag till budget baserar sig på två viktiga utgångspunkter som vi redovisade i vårens motion om inriktningen av den ekonomiska politiken: fler ska arbeta, statsskulden ska minska. Det visar sig i de skattesänkningar vi föreslår och bl.a. i omläggningen av arbetsmarknadspolitiken. Med våra prioriteringar kan utgiftstaket sänkas som andel av BNP. Det offentliga åtagandet begränsas. Vi motverkar risken för att nya åtaganden i ett bra konjunkturläge permanentas och blir svåra att uppfylla när ekonomin försvagas. Utgiftstak för staten enligt regeringens budget och enligt vårt förslag ** Jämförbart med regeringens utgiftstak. När korrigering görs för att våra skatteförslag regleras genom bidraget till kommunerna blir utgiftstaket 877, 908 respektive . Källor: Budgetpropositionen samt egna beräkningar De riktade skattesänkningar vi förslår och vår prioritering bland de offentliga utgifterna leder till sänkt skatte- och utgiftskvot. Vi uppnår successivt ett bättre offentligt sparande. Vårt ekonomisk-politiska mål avser dock statens finansiella sparande. Som framgår av följande tabell uppnår vi inte balans . Skulle vår politik genomföras behöver vi bortom ha ett överskott i statens finanser motsvarande av BNP . Detta är möjligt att uppnå utan drastiska omkastningar i den ekonomiska politiken. -1,8 -1,8 -1,2 -1,3 -1,3 -0,8 Vi anser att risken är stor att regeringens politik binder framtiden i form av åtaganden som är svåra att infria när ekonomin försvagas. En lämplig utgångspunkt för diskussionen är att se inte bara på statens löpande inkomster och utgifter utan också på "balansräkningen". Staten är inget företag, men en analys främst av statens skuldsida, dess åtaganden, är belysande. För statens del finns inte, i varje fall inte ännu, en redovisning liknande den som finns i det nya pensionssystemet. Där anges framtida åtaganden som en skuld som balanseras mot intäkter i form av framtida avgiftsintäkter och kapitalavkastning. Skulle obalans uppstå mellan tillgångar och skulder finns en automatisk balanseringsmekanism som justerar åtagandena så att en rimlig balans råder mellan åtaganden och möjligheterna att infria dem. Detta kan inte direkt appliceras på staten men det finns all anledning att vidare studera i vad mån liknande balansräkningar kan användas inom staten för att slå larm om obalanser är på väg att uppstå. Ett område som kan tjäna att något belysa detta är förtidspensionerna. Enbart tillskottet av förtidspensionärer innebar ett ökat åtagande i form av uppbokade utbetalningar fram till ålderspensionen på netto . Detta är således ökningen under bara . Detta är ett område där inga samlade medvetna beslut om de stora framtida inteckningarna i statens framtida inkomster fattats. Bara genom att utvecklingen fått rulla på har så stora åtaganden gjorts. Detta belyser hur viktigt det är att inte åtaganden lättsinnigt görs under goda tider. Stora inteckningar kommer att driva fram hårda åtstramningar på ett antal områden i sämre tider. Då kan inte välfärden garanteras. Därför vill vi driva en politik som är bättre anpassad till framtiden än regeringens. Vård, handikapp, äldre Kultur, miljö m.m. Den skattesubvention av hemdatorer som utan riksdagsbeslut äger rum fasas ut. Avtalen löper normalt . Det innebär ökade skatteinkomster på 200 miljoner , 800 miljoner och 1 600 miljoner . Till följd av ett ökat anslag på till skattemyndigheten samt förändrade riktlinjer för skattemyndighetens arbete, bl.a. beträffande utfärdande av F-skattsedel, förenklat schablonavdrag för tjänsteföretagare och nya rutiner för kraftig ökning av inkomstnivåer vid upprepad skönstaxering, bedöms 2 000 miljoner resp. 2 500 och inflyta (Intern PM baserat på 2004:1465) Genom koncernbildningar för kommuner överskott från vinstdrivande och vinstgivande företag till förlustbringande sådana. Verksamhet som normalt skulle anslagsfinansieras som underskottsverksamhet och som inte ska bedrivas alls kan genom bolagisering och koncernbildning delfinansieras genom minskad statlig skatt. Det finns 1 539 kommunala företag med en sammanlagt omsättning på 152 miljarder (2002). Resultatet före extraordinära poster inom koncernerna har överstigit . Detta är ett ganska hyggligt mått på vad denna ordning betyder i skatteundandragande i bolagsskatt. Genom att i ett första steg förbjuda kommuner att ha sina olika kommunala bolag i en koncernbildning tillgodogör vi oss, konservativt räknat, ca 2 miljarder i ökade skatteintäkter för staten. Genom redovisning som minskade inkomster anvisar budgeten sammanlagt 6 636 miljoner i främst byggstöd och anställningsstöd, vilket vi avvisar. Detta är i sin helhet poster som borde ha redovisats som utgifter. Vi motsätter oss samtliga byggstöd och anställningsstöd i sak. De nu löpande sändningstillstånden i det digitala marknätet upphör /06. förordar att tillstånden för kommersiella kanaler (cirka 20 kanaler) då fördelas i ett auktionsförfarande. Vi gör bedömningen att sändningstillstånden i detta auktionsförfarande kommer att ge intäkter till staten om . förordar att ett tillstånd för nationell kommersiell radio bjuds ut i ett auktionsförfarande. Tillgängliga utrymmen för lokal kommersiell radio bjuds också ut. Vi gör bedömningen att sändningstillstånden i detta auktionsförfarande kommer att ge ytterligare intäkter till staten om . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Försöken med trängselskatter i avvisas i sin helhet. Detta innebär att 1 690 miljoner 2005, 860 miljoner 2006 och 770 miljoner sparas. utgår de beräknade inkomsterna med 460 resp. . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg En avgift om per recept införs för samtliga förskrivningar, oavsett om fullt högkostnadsskydd uppnåtts. Enligt beräkning från Apoteksbolaget skulle besparingen uppgå till , utan att beakta effekter från minskat uttag av läkemedel. Denna effekt är inte möjlig att beräkna i förväg, men torde vara betydande. Utgiftsminskningen från detta tillfaller landstingen. (PM 2004:1665) Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Vårt enskilt viktigaste förslag till att minska sjukskrivningarna och nybeviljade förtidspensioner är långtgående befogenheter för främst försäkringskassor och sjukvårdshuvudmän att samarbeta ekonomiskt (Finsam). Förutom våra förslag om en riktig finansiell samordning i hela landet och försök med ett "Super-finsam" i några län har vi lagt fram en mängd andra förslag. Bland dem är rehabiliteringsgaranti, ökade resurser för köp av rehabilitering, två-läkarprövning av sjukskrivningar , ökade resurser till för ökad kontroll, utbildning av läkare i försäkringsmedicin, begränsning av läkares rätt att sjukskriva utanför den egna specialiteten och begäran om förslag om vilande sjukskrivning samt deltidssjukskrivning också vid studier. En utvärdering av och av Finsam-försök presenterades . Siffror finns också tillgängliga för det femte året för de fyra försök som fortsatte . Resultaten var mycket goda. Besparingen beräknades till : Källa (): Finsam - en slutrapport (1997:1) Utifrån förslag om ett genomförande av Finsam och alla ovanstående förslag beräknas enbart en mekanisk uppräkning av Finsam till riksnivå, på dagens utgiftsnivåer och med genomslag fr.o.m . Detta med tanke på att tekniken är prövad och att vår motion innehåller lagtext som kan träda i kraft . För sjukpenningen blir besparingen 1, , och . Till detta läggs motsvarande procentuella besparingar på nybeviljade förtidspensioner, 120 miljoner , 720 miljoner och 1 500 miljoner . Från detta bör dras kostnaderna för våra förslag om ökade inköp av rehabilitering, 650 miljoner och för ökade rehabiliterings- och kontrollinsatser 550 miljoner. Kostnaderna för sjukpenning och förtidspension för skador från trafikolyckor övertas av trafikförsäkringen. En uppdaterad beräkning har genomförts av baserat på egen, representativ information och tillgänglig statistik från . Kostnaderna anges till . Frågan är utredd i SOU 2002:1. Vi räknar med ett införande från 1/7 2005. En mycket försiktig besparing anges med 4 miljarder, halv effekt . Vi föreslår också en privatisering av försäkringen mot arbetsolycksfall. Vårt förslag innebär att fr.o.m. privatiseras arbetsolycksfallsdelen av den obligatoriska arbetsskadeförsäkringen. Kostnaden ligger på ca , varav olycksfallen står för ca 1/3. Utgifterna avser dock till stor del olyckor som inträffat tidigare. är besparingen ungefär 2 miljarder. En försiktig beräkning av infasningsperioden innebär 250 miljoner 2005, 600 miljoner 2006 och 700 miljoner 2007. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Det föreslagna flerbarnstillägget avvisas av statsfinansiella skäl. Vi föreslår att nuvarande AMS läggs ner och ersätts av en mindre myndighet som kommer att handla upp arbetsmarknadsåtgärder och när såär möjligt även förmedlingstjänster i konkurrens mellan olika typer av utförare. Syftet med detta är en effektivare förvaltning av arbetsmarknadspolitiken. Därför tar vi bort av AMS förvaltningsanslag. Vi föreslår att ersättningen vid arbetslöshet samt aktivitetsstödet sänks från till efter 300 dagars arbetslöshet. Besparing 2005 1 600 miljoner kronor.Kommunerna drabbas dock av ett skattebortfall på som vi kompenserar genom höjt statsbidrag. Vi avskaffar friåret. Detta är inte en bra arbetsmarknadsåtgärd. Erfarenheterna har visat att mer än hälften av dem som utnyttjat friåret bara har varit lediga och inte utbildat sig. De som får jobb som friårsvikarier har inte varit arbetslösa mer än en . Om man avskaffar det kommer några av, men knappast majoriteten, friårsvikarierna att stanna i öppen arbetslöshet. Vi drar ned arbetsmarknadsåtgärderna med 26 000 platser. Vi antar att av dem som inte får plats i åtgärder istället hittar ett arbete eller annan försörjning. (Detta är en försiktig kalkyl.) Summa besparing på bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: . Vi drar ned arbetsmarknadsåtgärderna med 26 000 platser. Bland dessa finns många dyra, men ineffektiva åtgärder. Vi räknar dock med den genomsnittliga åtgärdskostnaden som besparing, . föreslår vi att 30 000 instegsjobb skapas som en arbetsmarknadsåtgärd för arbetslösa ungdomar, äldre långtidsarbetslösa och andra som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Villkoren för ett instegsjobb är halv arbetsgivaravgift . Med en genomsnittslön på /mån blir kostnaden för varje instegsjobb /år. En jobbgaranti införs vars kostnad inledningsvis beräknas till , och avsätts till fler lönebidrag för arbetshandikappade. En växling mellan skatter och avgifter för a-kassan införs, så att den enskilde betalar av kostnaden i premie, med motsvarande skattesänkning. Detta leder till att statens utbetalning till a-kassorna minskar med . Motsvarande skattreduktion införs så att det blir neu- tralt såväl för den enskilde som för staten vid införandet. Vi avvisar rekryteringsbidraget, 1 805 miljoner 2005, 1 480 miljoner 2006 och 1 658 miljoner 2007. Vi tar bort ungefär 20 000 platser från den statliga satsningen på vuxenutbildning. Dååterstår 76 000 platser totalt, dvs. inklusive de kommunala satsningarna. överförs detta bidrag till anslagen till kommunerna, där motsvarande belopp istället dras av. Utgiftsområde 18 Bostadsförsöjning och byggande Vi avvisar helt regeringens investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder, 600 miljoner vartdera och 2006. Den del av anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder som avser direkt företagsstöd minskas med . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Minskas enligt finansieringsprincipen för minskade ålägganden på kommunerna. Avgiftsnedsättningen för allmän förskola för 4-5-åriga barn i barnomsorgen utgår, vilket medför . Åläggandet om vuxenutbildning minskas med 20 000 platser vilket medför . "Kommunakuten", särskilda insatser avvisas, . Genom försäljningar av statliga bolag enligt plan och ett mindre lånebehov genom förbättrat saldo minskas statens ränteutgifter, vilket beräknas till 1 200 miljoner , 5 000 miljoner och 8 000 miljoner . Minskade utdelningar avgår från inkomstsidan. För verksamheter som vi avvisar helt dras även befintligt anslagssparande in till den del där åtaganden inte redan genomförts, 1 100 miljoner. 15Översikt över samtliga utgiftsområden Vi föreslår en besparing på samt en betydande minskning av presstödet. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Eftersom vi motsätter oss försöket med trängselskatter i kan anslaget för de utgifter som hör samman med detta dras in. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi höjer anslaget till skattemyndigheterna för att de mer effektivt ska kunna motverka skattefusk och skatteundandragande. Vi anslår även mer pengar till än regeringen gör i budgetpropositionen. Det svenska rättsväsendet är strukturellt underfinansierat. föreslår därför sammanlagt mer än regeringen till förstärkningar av rättstrygghet och rättssäkerhet. Vi vill betona en helhetssyn på rättsväsendet: varje del i rättskedjan måste fungera och samordnas med övriga delar. Domstolsväsendet har behov av utökade resurser p.g.a. av en kraftigt ökad måltillströmning både till tings- och länsrätter. Detsamma gäller åklagarväsendet som bl.a. behöver anställa fler specialiståklagare. Polisens kapacitet att både utreda och förebygga brott måste ökas. Det behövs fler poliser och att polisen arbetar effektivt och med rätt saker. Kriminalvården behöver ökade resurser till fler anstaltsplatser, ytterligare personal, säkerhetsåtgärder och för behandlingsverksamheten. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Vi avviker inte från regeringens bedömning av utgiftsramen. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Det är vår uppfattning att ska öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi ska aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. ska kunna bidra med styrkor motsvarande en egen "battlegroup". Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag än regeringen. Vi kommer att avvisa regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. De två anslagen till det militära försvaret förstärks med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara ett föredöme och gå i spetsen för en generös biståndspolitik. vill se en kraftig satsning på biståndet och välkomnar därför att regeringen i årets vårbudget presenterar en tidtabell för hur enprocentsmålet ska uppnås till 2006. föreslår att biståndet höjs med , jämfört med regeringens förslag. Vår föreslagna ökningstakt innebär att steget till att uppnå enprocentsmålet 2006 inte blir lika stort som i regeringens förslag. Det är åsikt att vår tidtabell för att uppnå enprocentsmålet 2006 är mer realistisk än den som regeringen och dess stödpartier presenterat. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar satsar i kampen mot utanförskapet inom utgiftsområde 11 Arbetsmarknad. Genom ökade satsningar på kan snabbare behandling av asylärenden ske så att handläggningstiderna förkortas och kostnaderna minskar. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård vill satsa mer än regeringen på kvalitetsutveckling i äldreomsorgen, framförallt med inriktning mot en omsorgsgaranti. En vårdgaranti inom hälso- och sjukvården ska införas från . föreslår att anslagen till folkhälsa och alkoholpolitiska åtgärder ökas med sammantaget i förhållande till regeringens förslag, för vart och ett av . vill även fortsättningsvis satsa på tobaksuppdrag. satsar på en tillgänglighetsreform för funktionshindrade 2005 samt för vartdera och 2007. En avgift à på varje expedierat recept på beräknas ge en intäkt på . Utgiftsområde 10 Trygghet vid sjukdom Med samarbete mellan och sjukvården kan enligt tidigare erfarenhet betydande besparingar göras inom sjukförsäkringen. Vi har också en rad andra åtgärder för att hålla nere kostnaderna. Med hänsyn tagen till att aktivare åtgärder kommer att kräva ökade rehabiliteringsutgifter räknar vi med en nettoeffekt på sjukpenningen om drygt en halv miljard första året, samt . Till detta kan läggas att åtgärderna beräknas leda till en minskning av antalet nybeviljade förtidspensioner som i sig ger en besparing på , samt . Sammantaget ger det en besparing på . Trafikförsäkringen bör ta över ansvaret för de sjukförsäkringskostnader som är knutna till trafiken. föreslår ocksåökade anslag till försäkringskassorna för att stävja fusk inom socialförsäkringarna, föräldraförsäkringen och underhållsstödet. Utgiftsområde 11 Trygghet vid ålderdom Innehav av fritidshus ska inte påverka pensionärernas bostadstillägg. Utgiftsområde 12 Familjer och barn vill stimulera familjer till en mera jämställd fördelning av föräldraledigheten genom en jämställdhetsbonus. För varje uttagen månad som motsvaras av en månad som den andre föräldern tar ut, bör ersättningsnivån vara istället för 80. Vi vill också införa ett barnkonto som kan disponeras friare än föräldrapenningen. Vi motsätter oss av hänsyn till det stora upplåningsbehovet utvidgningen av flerbarnstillägget. De medel som regeringen vill använda till en allmän barnbidragshöjning bör övervägas om den inte ska användas på ett mera riktat sätt. Vi vill lägga ned den nuvarande arbetsmarknadsmyndigheten, AMS, och ersätta den med en mindre myndighet. Arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att egenavgiften blir högre och de offentliga utgifterna lägre. Den enskilde kompenseras genom sänkt skatt. Ersättningen vid arbetslöshet sänks och omvandlas till en fast ersättning efter 600 dagars öppen arbetslöshet. Vi föreslår färre platser i arbetsmarknadsåtgärder och går även emot regeringens förslag till utökat friår. Vi anslår medel till 30 000 instegsjobb för främst arbetslösa ungdomar. Vi föreslår en särskild jobb- och utvecklingsgaranti för personer som behöver extra hjälp för att få fäste på arbetsmarknaden och högre anslag till insatser för arbetshandikappade. Särskilda "solidaritetsbanker" ges möjlighet att ge räntefria lån till satsningar i de mest segregerade områdena. Vi lägger sparbeting på och på anslaget till särskilda utbildningsinsatser. Vi stryker anslaget till med arbetstidsförkortning. Vi vill även lägga ned och föra över en del av dess forskningsanslag till universitet, forskningsråd och stiftelser. räknar vi med att detta sparar av myndighetens anslag. Vi drar ned kraftigt på studiemedlen, främst för att vi säger nej till regeringens orättvisa rekryteringsbidrag. vill höja studiemedlen till alla med . Vi tillstyrker regeringens förbättringar för studerande föräldrar men anser att de dessutom ska ha rätt till tilläggslån om . Vi drar ned något på förskolan, eftersom vi inte anser att de som går heltid är den nya grupp som vi vill locka till allmän förskola med tre avgiftsfria timmar. Bara de som enbart har sina barn i förskolan i ska befrias från avgiften. gör vi dock en satsning på språkförskolor m.m. och säger ja till regeringens bidrag till mer personal - under förutsättning att det bara går till behöriga förskollärare. Motsvarande anser vi ska gälla för bidraget till skola och fritidshem. Vi satsar på kvalitet i högskolan i stället för fler platser och lägger mer än regeringen på forskning. Slutligen vill vi genomföra en satsning på lärlingsutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och kompletteringsutbildningar för personer med utländsk utbildning. Regeringen har satsat på stora prestigeprojekt som införande av fri entré på 19 statliga museer och tvångsinförande av digitalteve. Detta har trängt undan viktigare uppgifter på kulturens område. liberalerna föreslår väsentliga förstärkningar av bidragen till den regionala kulturverksamheten, till museerna så att förstörelsen av vårt kulturarv kan upphöra och av bidragen till folkbildningen. Vi tillskjuter medel för att lösa institutionsteatrarnas ekonomiska problem så att pensionsfrågorna kan lösas. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Den subventionsbaserade bostadspolitiken behöver läggas om. Det krävs en omläggning till långsiktigt hållbara spelregler inom bostadsbyggandet, vilket bidrar till ett byggande med valfrihet utifrån konsumenternas behov. En rad åtgärder är nödvändiga såsom sänkta produktionskostnader, skattelättnader samt bättre incitamentsstrukturer för ökat byggande. Systemet för räntebidrag behöver reformeras. Besparingar är möjliga att göra inom och vissa andra myndigheter. Investeringsbidragen för byggande har visat sig vara ett misslyckande och bör avskaffas. Anslaget Omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör avskaffas. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgifterna på utgiftsområdet föreslår vi minskas med . säger nej till alla former av selektiva stöd och de bör avvecklas . Därför minskar vi anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder med som ett första steg. anser att bör läggas ner. I vår regionalpolitiska motion lägger vi fram ett förslag om ett nytt samlat där glesbygdsfrågorna kommer att ingå som en del. Därmed blir det nuvarande överflödigt. Avvecklingen inleds och anslaget för verket kan därmed minskas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot och frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget.