mot · GS02Kr369 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anges om en översyn av stödet till kulturinstitutioner som har uppgifter eller uppdrag som är av nationell karaktär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fördelning av kultursatsningarna så att en större del tillfaller . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjning av statsbidragen för omstrukturering av museiverksamheten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i ett nationellt uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjning av statsbidragen för verksamheten vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla det nationella uppdraget för Göteborgssymfonikerna som nationalorkester. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjning av statsbidragen för verksamheten vid i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av regler för avdrag för att underlätta sponsring av kultur.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkbildningen och kulturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omstruktureringsprocessen bör följas av forskare för att resultaten skall kunna spridas i nationen men också vara inspiration för internationella kulturaktörer. 1Yrkande 8 hänvisat till SkU. Kultur betyder odling. Att odla är nödvändigt för själva livets överlevnad. Kultur ger människor förutsättningar att växa, det ger näring till människans inneboende kraft och det frigör spirande skapar- och uttrycksförmåga. I , utgiven av , skriver , tidigare vetenskaplig expert vid , om kulturen som en resurs i samhället. Kultursektorn samverkar med kunskapssamhället, skriver Nylöf och poängterar att studieförbunden utgör en väsentlig del av den svenska kulturpolitiken, att kulturinstitutioner som museer och bibliotek även är kunskaps- och bildningsinstitutioner, att kulturinsatserna via skolan är väsentliga och att kulturen också har anknytning till forskning och högre studier. När 1974 fattade beslut om en samlad, nationell kulturpolitik blev det utgångspunkt för en omfattande offentlig kultursatsning. Kulturlivet förstärktes på många områden. Många kommuner skaffade sig ett utbyggt biblioteksnät. Kommunala musikskolor infördes. Studieförbunden erhöll resurser för kultursatsningar. Regionala museer, teatrar och orkestrar startade. Efterhand avstannade den offentliga sektorns expansion och nya finansiärer framträdde. Det har handlat om EU-stödda kulturprojekt, ökad företagssponsring samt regionala och kommunala satsningar. Flera av dessa finansiärer kan sällan utlova långsiktig finansiering varför många kultursatsningar avstannat. Med hänvisning till kulturens stora betydelse var det förvånansvärt att statsministern i sin regeringsförklaring inte nämnde ordet kultur. är reglerna för rätt till skatteavdrag för företag vid sponsring av kultur otydliga. Rätt till avdrag medges för sponsring där mottagaren gör en direkt motprestation, till exempel genom reklamskyltar eller annat reklamtryck. Detta fungerar väl inom idrottsvärlden men inte när det gäller kultur. Indirekt motprestation, som till exempel att sponsorn får rätt att dra nytta av en kulturinstitutions image, medger inte skatteavdrag. Vi föreslår att en ändring görs i lagen så att skatteavdrag till blir möjligt för företag även vid sponsring till kultur. Detta ska också gälla all sponsring som bara ger indirekta motprestationer. Kulturlivet i utvecklas, vilket delvis är en följd av den stora satsning som gjort . Medlen till de större institutionerna, föreningslivet, samt enskilda aktörer har stärkts. Satsningar har till allra största delen fått bäras av den västsvenska regionen med begränsat stöd av staten. Alldeles särskilt märks detta om en jämförelse görs med de stora statliga insatserna i med dess nationella institutioner. Det är angeläget att såväl västsvenska som andra kulturinstitutioner värderas på samma grunder som huvudstadens kulturinstitutioner. Som ett exempel kan nämnas att Folkteaterns anslag från staten är mindre än de skatter som betalas in. Här har gällande momslagstiftning urholkat den nationella kulturpolitiken. anser att regeringen behöver göra en översyn av stödet till kulturinstitutioner som har uppgifter eller uppdrag som är av nationell karaktär. Översynen skall belysa fördelningsprinciper som gäller hela landet. Det medborgerliga användandet bör mer påverka stödens storlek. Nedan följer ett axplock av västsvenska kulturaktörer Textil har haft och har fortfarande stor betydelse för . Många textilindustrier har försvunnit, men textilarvet lever vidare i design och utveckling genom till exempel Textilhögskolan i . Textilens historia lever också kvar genom i . Där skildras textiltillverkningens utveckling sett i såväl teknikhistoriskt, produkthistoriskt som mänskligt perspektiv. drivs museet lokalt. Ett första steg har tagits för att göra museet till ett regionalt uppdrag inom . Museets samlingar och samlade kunskap kring textilhistoria och det industriella kulturarvet är dock av intresse för hela landet. bistår museet med expertkunnande och har vissa uppdrag som är nationella. Detta motiverar att bör ges ett nationellt uppdrag. har alltmer kommit att bli en nationell angelägenhet med stora konstnärliga och publika framgångar. Det framstår alltmer som att har två högstående operascener, vilket naturligtvis borde återspegla sig i den statliga bidragsgivningen. I föreslagen översyn bör både kvalitativa och kvantitativa jämförelser ge kunskaper för att utforma direktiven för den framtida finansieringen. Detsamma gäller Göteborgssymfonikerna, som ju av givits benämningen "Nationalorkester". Rimligtvis borde också denna kvalitetsutmärkelse få effekter på statsbidraget. Detta bör ges regeringen till känna. Det är rimligt att regeringen i sina strävanden att utjämna landets resurser även beaktar kulturområdet. Göteborgssymfonikerna är en av landets mest eftersökta symfoniorkester. Det är dags att det nationella uppdraget utvecklas. Regeringen får i uppdrag att komma med förslag på ett utvecklat uppdrag. är en mötesplats för tonen, rörelsen och ordet. Här samspelar musik, teater, dans, föreläsningar, konferenser, politik och utbildning i en djärv symfoni av ljudvågor som kommer att vibrera långt utanför gränser. har blivit den plats där landsbygdens invånare fått chansen att möta kulturen. Det är en satsning som förtjänar både uppmärksamhet och nationella uppgifter som modell och inspiratör. I har programmet 3D-animation och konstnärlig utformning utformats tillsammans med den konstnärliga fakulteten vid och högskolan i /. Utbildningen, som är helt unik, är förlagd till , Dals-Lång Ed, i kommun. i har utvecklats till att bli en av största filmproducenter. Som en direkt följd av detta har en högskoleutbildning startat i film och medier. Det är ett EU-projekt med regionen och som medfinansiärer. , Baldersnäs, samt är alla tre exempel på byggnader av stort historiskt värde placerade i vackra naturområden. I dessa miljöer bedrivs olika kulturevenemang som alla har en mycket stor betydelse. I regionen finns vidare det nu alltmer uppmärksammade i . Statsbidraget till detta museum har inte blivit ordentligt reglerat, utan museet lever fortfarande till stor del på projektmedel även om regionen iklätt sig en viktig finansiell uppgift. I pågår en stor och folklig bildnings- och kulturverksamhet genom olika bildningsförbund. Både bildningsförbunden och folkhögskolorna har tvingats till betydande nedskärningar och organisationsförändringar på grund av stora ekonomiska neddragningar. Deras verksamheter för att slå vakt om både kultur och folkbildning är ovärderlig och deras unika möjligheter att ge många människor en nystart i livet är betydelsefull. I pågår ett unikt utvecklings- och omstruktureringsarbete när det gäller de befintliga länsmuseerna och andra museer i regionen. Genom att skapa en gemensam förvaltning för museerna kommer det västsvenska kulturarvet att bli mycket starkare och än mer utåtriktat. Denna omstrukturering följs med stort intresse av hela den svenska expertisen inom området och även internationellt. Omstruktureringen behöver få ett ökat statligt stöd med en väsentlig höjning av statsbidragen. Processen bör följas av forskare för att resultaten skall kunna spridas i nationen men också vara inspiration för internationella kulturaktörer. Medel för detta bör finansieras av staten. Detta bör ges regeringen till känna. Axel Darvik (fp)