ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02K300 · 2004-09-30 00:00:00 — Vegetarisk mat i offentliga inrättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentliga inrättningar i såsom förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas. Att äta vegansk eller vegetarisk kost av djuretiska skäl har sina rötter ända från antiken. Föreningar och sällskap för denna kost har funnits . Intresset för djurfri kost har dock ökat markant och allt fler, inte minst yngre personer, väljer att bli vegetarianer eller veganer. Många gör valet på grund av etiska skäl för att visa sitt motstånd mot djurförtryck och en dålig djurhållning. Eftersom många kommuner vägrar att servera djurfri kost innebär det att exempelvis många ungdomar inte får någon fullvärdig skolmat. Som skäl anför kommunerna ofta att de inte bedömer vegetabilisk kost som fullvärdig, trots att slagit fast att såär fallet. Ett annat skäl som förekommer är att det blir för dyrt för kommunen att erbjuda veganmat. Detta leder ofrånkomligen till att dessa elever riskerar att inte få i sig den näring de behöver. Genom hela den moderna historien har det offentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valt djurfri kost. Denna form av etisk diskriminering skall inte accepteras i ett samhälle som bör stå sig neutralt inför människors olika livsval. De matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt, hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rör sig inom svensk lagstiftning. Det är inte statens sak att avgöra vilka etiska val vi gör som individer. Offentliga inrättningar i såsom exempelvis förskolor, grund- och gymnasieskolor, äldreomsorgen, fängelser, sjukhus och övriga myndigheter skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.
mot · GS02K302 · 2004-09-29 00:00:00 — beslutar att avskaffa den allmänna motionstiden. Under ett par intensiva veckor har vi ledamöter möjlighet att väcka motioner om allt mellan himmel och jord. Det utbryter någon form av tävlan om vem som väcka flest motioner, mycket beroende på att den som väcka få motioner betraktas av lokala medier som lat. De sätter pinnar för varje motion man väcka och publicerar dem sedan i tidningen. De allra flesta motionerna avslås, exempelvis med hänvisning till att det finns pågående utredning. Den stora mängd motioner som produceras skapar en stor arbetsbelastning för utskottskanslierna och förvaltning. Det är tid som bättre kunde användas till det vanliga dagliga arbetet. Om man jämför med kommunfullmäktigeförsamlingar där det tillåts att väcka motioner är mängden motioner färre. Om ett liknade system infördes i skulle antalet motioner minska som de då skulle spridas över året, varför arbetsbelastningen därför inte skulle bli lika omfattande. De motioner som väcks skulle också med stor sannolikhet i större grad beröra sådant som är politiskt aktuellt.
mot · GS02K303 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från meddelarfriheten. Vid flertalet tillfällen har sekretessbelagda uppgifter, från pågående förundersökningar hos polisen läckt ut och kommit i tidningarna. Artiklarnas innehåll är inte menat att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i utredningen utan att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Läckandet leder inte sällan till att pressfotografer finns med vid gripanden. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Meddelarfriheten har sådan vikt att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. innebär det faktum att hemliga uppgifter kan spridas genom medier att en brottsutredning kan komma att störas allvarligt och de poliser och åklagare som arbetar med utredningarna få allvarliga problem att utföra sitt arbete. Den fria debatten och den offentliga granskningen av dem som utövar inflytande är utmärkande för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna även kan uppmärksamma på omständigheter av känslig art. Den information som läcker från brottsutredningar är inte av den arten. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid brottsutredningar göras.
mot · GS02K304 · 2004-09-27 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen beslutar om sådan ändring som innebär att det inrättas lunch- och middagsuppehåll för kammaren. Regelbundna måltider är A och O för att bibehålla sin hälsa och kunna arbeta effektivt. Tyvärr prioriteras pauser och måltider ofta bort i arbete för att hinna med allt som står på dagordningen. Problemet är att många ledamöter och anställda redan har ett späckat schema med inplanerade möten, och skulle något av dessa möten bli försenat förstörs planeringen och man blir tvungen att hoppa över lunchen eller äta mycket senare än planerat. Detta scenario förekommer även i utskotten. Men här är det svårt att göra något åt saken eftersom varje utskott beslutar om sin egen arbetsordning och de flesta framför allt vill avsluta mötet - även till priset av slopad eller försenad lunch. Däremot skulle man i kammaren kunna besluta om lunchuppehåll 12.00-13.00 och middagsuppehåll 18.00-19.00. För de ledamöter som har långa debatter i kammaren skulle möjligheten till måltidsuppehåll innebära ett välkommet andrum och möjlighet att höja blodsockerhalten utan att behöva missa något av debatten. Detta skulle kunna öka närvaron i kammaren, skärpa koncentrationen, förhöja humöret och framför allt främja hälsan hos ledamöter och anställda. Nackdelen med uppehåll för måltider är att debatterna skulle kunna förskjutas till . Å andra sidan skulle förhöjd koncentration kunna bidra till ökad effektivitet, och därmed mer stringenta, kortfattade debatter. Dessutom skulle trivseln öka så att det inte längre skulle upplevas som ett lika stort problem att debattera på kvällstid.
mot · GS02K305 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skydd för djur mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning och veterinärernas samarbetsorganisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt vår mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur. Djurskyddslagen saknar sådan. Enligt vår mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Vi anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett allt för stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har vi svårt att se det påstådda. I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurporr ge upp till tvåårs fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GS02K306 · 2004-09-22 00:00:00 — ID-kontroll vid röstning i vallokal tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vallagen. Vid EU-parlamentsvalet lyckades en väljare, enligt media, att rösta tio gånger med hjälp av lånade röstkort. Vid röstning på postkontor krävs enligt vallagen att den röstande legitimerar sig om denna inte är känd av röstmottagaren. Samma gäller vid val genom lantbrevbärare. Röstar man i vallokal finns inte detta krav. Valförrättaren får endast begära att väljaren uppger sitt fullständiga namn och sin födelsetid. Den tid är förbi då varje väljare är känd av valförrättaren. Fusk av det slag som skedde i Malmöär därför möjligt. Varje valdeltagare bör därför legitimera sig även i vallokal. En översyn av vallagen för att förbättra ID-kontrollen och minska möjligheten för fusk vid röstning i vallokal bör därför göras.
mot · GS02K307 · 2004-09-30 00:00:00 — Också när det gäller förändringar och fördjupningar av den mer näraliggande inhemska demokratin bör samma syn på just roll genomsyra demokratidebatten. står också i dessa avseenden över regeringen. Det finns ett stort utrymme för dialog kring det svenska folkstyrets framtid, på såväl lokal, nationell som internationell nivå. , främst där dessa frågor naturligen hör hemma, bör därför ta initiativ till fördjupad dialog och diskussion kring framtida förändringar av det svenska folkstyret. En modell kan vara tillskapandet av ett särskilt konvent där företrädare för partier och andra sammanslutningar samlas för att diskutera frågor från olika aspekter innan dessa överlämnas till de förtroendevaldas och ytterst väljarnas prövning. Den folkliga dialogen och mötesformerna måste förnyas, medborgarna inbjudas att delta och att öppna sig för samtal och tankeutbyte.
mot · GS02K308 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flagglag. Vi har tidigare i vårt land haft en lag som reglerar utseende, bruk med mera som reglerar hur flagga, skall se ut och hur den skall användas. Den svenska flaggan är vår nationalsymbol och är även nationaldag. Denna dag skall nu också bli helgdag. säljs blågula vimplar och flaggor, liknande svenska flaggan, med mycket varierande utseende och utformning. Bestämmelserna, som fanns i den förutvarande flagglagen, har i många fall inte följts, vilket är att beklaga. I vissa fall har flaggan använts i direkt misskrediterande sammanhang. Det finns skäl att i lag skydda vår svenska flagga mot missbruk.
mot · GS02K313 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om renodlat personvalssystem utan spärrar. Vid Europaparlamentsvalet ersattes det gamla systemet med strykningar av personröstning. Genom att sätta ett kryss framför en kandidat var tanken att väljaren skulle få ett inflytande över vilka som skulle bli invalda till , , kommunfullmäktige och . Enligt vallagen måste det antal personröster en riksdagskandidat erhållit minst motsvara av partiets röster i valkretsen för att personen i fråga skall kunna bli personvald till . En kandidat måste i landstingsvalet erhålla (lägst 100 personröster) och i kommunvalet (lägst 50 personröster) för att en denne skall kunna bli personvald. I valet till gäller av partiets röster i hela landet. Av de kandidater som erhållit tillräckligt många kryss, som den aktuella spärren kräver, får den kandidat som fått flest personröster den första platsen, den som fått näst flest den andra osv. Om ingen eller inte tillräckligt många kandidater kan väljas med personröster för ett parti tillsätts platserna i den ordning som kandidaterna står på partiets valsedel. Tanken med personvalsinstitutet var att antalet personröster skulle kunna avgöra vilka kandidater som skulle ta plats för ett parti, med andra ord att väljaren skulle ha ett inflytande över tillsättningen av ett organs förtroendevalda. Verkligheten har sedermera visat att inflytandet är tämligen marginellt i realiteten. Endast 86 personer av 349 ledamöter är personvalda, hela 263 personer erhöll således av sitt partis röster i valkretsen vid val. För många upplevs kryssningsinstrumentet som verkningslöst. Förmodligen har detta påverkat att endast av väljarna utnyttjade möjligheten att personrösta i senaste riksdagsval, vilket var en minskning med jämfört med valet . Den nedåtgående trenden är densamma vid val till kommunfullmäktige och . Vid valet avlades i riket personröster i kommunfullmäktigevalen, till skillnad från vid val. Vid landstingsfullmäktigevalen valde att personrösta, jämfört vid val. röstar väljaren i första hand på ett parti, men genom att utnyttja möjligheten att kryssa markerar väljaren den som han/hon helst vill se vald. För den röst där väljaren valt att inte personrösta räknas denna som en röst på partiet. Denna valfrihet att inte personrösta bör kvarståäven i ett system utan spärrar. I en representativ demokrati är det viktigt att vi medborgare får det fulla inflytandet och ansvaret över vilken eller vilka som skall representera oss. Det blir orimligt när uppsatta spärrar mer ger en konserverande effekt av ett förtroendevalt organ än att lägga makten i väljarnas händer. Ett renodlat personvalssystem utan spärrar bör möjligt införas för val till riksdag, landsting, kommun och Europaparlament.
mot · GS02K318 · 2004-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minne. är en av få hjältar i historien. Han var en person som osjälviskt och med fara för eget liv räddade människoliv. Hans minne högtidlighålls över hela världen. I finns en aveny som bär hans namn. I finns en vacker minnesplats. I är han hedersmedborgare. I har dock insatser inte alltid fått den plats i historieskrivningen och samhället som hans verk förtjänar även om det numer i t ex finns en plats med hans namn. Det kan dock göras mycket mer för att hedra en svensk hjältes insatser för mänskligheten. Det vore därför rimligt att får en egen minnesdag i den svenska almanackan samt att hans minne högtidlighålls med särskilda minnesplatser i alla län.
mot · GS02K321 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utöka minoritetsskyddet i kommunallagen. I kommunallagen finns regler som säkerställer minoritetens inflytande i kommunala nämnder och styrelser genom rätten för en minoritet att kräva proportionella val. På samma sätt kan även proportionella val användas vid fördelning av heltidsuppdrag. I många kommuner ges även presidierna i de olika nämnderna och styrelserna ett fast arvode, vilket innebär att även uppdrag i nämndpresidier ger möjlighet till ett större politiskt engagemang. Problemet är dock att presidier i nämnder utses genom enkel majoritet, vilket innebär dels att majoriteten i princip kan tillsätta samtliga presidieposter, dels att majoriteten i händelse av två oppositionsriktningar kan välja vilken opposition som skall få dessa uppdrag. Ett enkelt sätt att lösa situationen så att minoritetens rättigheter säkras vore att komplettera reglerna för proportionella val på så sätt att den som erhåller det första mandatet även är ordförande, det andra mandatet vice ordförande och så vidare. Därigenom skulle minoriteten, om den vill säkerställa sitt inflytande, genom proportionella val garanteras såväl sin andel av platserna såväl som sin andel av presidieplatserna enligt sin relativa styrka.
mot · GS02K322 · 2004-09-30 00:00:00 — Översyn av förutsättningarna för uttagande av begravningsavgift tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över förutsättningarna för uttagande av begravningsavgift. får man som skattskyldig i betala en begravningsavgift. Även om man inte tillhör får man ändå betala denna avgift. Individer med annan religion begraver ofta sina avlidna på en egen begravningsplats. Man kan ifrågasätta rimligheten i att dessa människor belastas med en kostnad för en tjänst de inte avser att använda sig av.
mot · GS02K324 · 2004-09-24 00:00:00 — Ersättare i primärkommunernas fullmäktigeförsamlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat antal ersättare i kommunernas fullmäktigeförsamlingar. I kommunallagen anges de grundläggande bestämmelserna om ersättare i kommunfullmäktige. Där anges att kommunfullmäktige i en kommun bestämmer det antal ersättare som skall ligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i vallagen. Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunen. Beslutet skall fattas före valåret och skall genast underrättas om kommunfullmäktiges beslut. Vad gäller skall enligt reglerna i vallagen för varje ledamot utse lika många ersättare som ledamotens parti fått mandat i valkretsen. Det skall dock alltid utses minst tre ersättare för varje ledamot. När ersättare utses skall man bortse från den som valts till ledamot. har det minskande antalet förtroendevalda och det ökande antalet avhopp inom lokalpolitiken uppmärksammats som viktiga problem. Olika utredningar har efterlyst fler kommunala förtroendeuppdrag och regeringens långsiktiga demokratimål är "en ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10.000 ". Rent generellt kan sägas att den geografiska rörligheten bland människor ökar. Detta är inte bara till nackdel utan mest till fördel, även i mindre kommuner. När antalet avhopp från en mindre kommunfullmäktigeförsamling ökar kan det emellertid uppstå problem.Med dagens vallag kan man nå den situationen att antalet ersättare "tar slut" och ingen möjlighet att tillföra nya ersättare finns. Detta kan naturligtvis äventyra det resultat som det allmänna valet resulterat i. Av detta skäl borde kommunerna själva få bestämma hur många ersättare man vill utse för de valda ledamöterna. Dock kan det vara motiverat med ett minimiantal. Förslagsvis minst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunen. En övre gräns finns ingen anledning att ha. På samma sätt som kan detta beslut tas före valåret Naturligtvis kan denna motions förslag inte ersätta det förebyggande arbete som regeringen förordar, dvs. med åtgärder som underlättar arbetet för de förtroendevalda och deras ersättare och som på så vis minskar antalet avhopp.
mot · GS02K325 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagändring för att utse borgerliga begravningsförrättare. Dagens samhälle består inte längre av en homogen befolkning med samma religiösa bakgrund. Befolkningen har en betydligt större etnisk mångfald där ett flertal religioner är företrädda. Många människor är också ateister och är inte medlemmar i något samfund överhuvudtaget. Detta medför att behovet av en neutral begravningslokal ökar samt att det även behövs borgerliga begravningsförrättare. En borgerlig begravningsakt innebär en minnesstund där de anhöriga kan ta farväl utan religiösa ritualer. Det finns ingen lagstiftning som reglerar hur en borgerlig begravning ska gå till eller som ställer krav på införande av borgerliga begravningsförrättare. utser borgerliga vigsel- och partnerskapsförrättare för kommunerna. En ändring av lagstiftning bör ske så att krav ställs på att det i varje kommun även utses minst en borgerlig begravningsförrättare.
mot · GS02K327 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga myndigheters regionala organisation. De statliga myndigheterna har under förändrats. Även om bilden inte är entydig har utvecklingen gått mot att statliga myndigheter har fått ökad frihet att bestämma över sin organisation. Det har bl.a. inneburit att flera statliga myndigheter har skapat en regional organisation. På det viset har ökad kontakt mellan den centrala och regionala nivån förbättrats och fler människor har givits möjlighet till arbete ute i landet i en statlig myndighet. har myndigheten fått en bredare kompetens. har t. ex. en regional organisation för tillsyn av hälso- och sjukvård. Det är ett mycket begränsat uppdrag och ger lite utrymme för utveckling. Det borde finnas många exempel på nationella områden som med fördel kunde lokaliseras till den regionala organisationen och på det viset öka kompetensen inom en statlig myndighet. I synnerhet som alla myndigheter har ett internt IT-nät där alla anställda är uppkopplade och kan kommunicera. Med den infrastruktur som är i och som byggs ut ges det dessutom goda möjligheter att transportera sig mellan olika orter. Ett exempel på verksamhet som med fördel kan lokaliseras till regionala organisation är det särskilda råd för transplantationsfrågor som kommer att inrättas hos myndigheten. pågår den mest omfattande transplantationsverksamheten i landet. Med fördel skulle därför ett sådant råd kunna placeras i regionala organisation i och på det viset få den kompetens som fodras för att följa och utveckla transplantationsverksamheten till gagn för hela landet. Detta är ett av många exempel på verksamhet som statliga myndigheter av nationell karaktär med fördel kan tilldela den regionala organisationen.
mot · GS02K338 · 2004-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inför alla val tydligare informera väljarna om vikten av att kryssa den kandidat som de vill ha överst på listan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra möjligheten att stryka namn på valsedlarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha samma procentsats vad gäller personvalet till alla politiska nivåer. Personvalet behöver ses över har vi erfarenhet av personvalet i flera val till alla nivåer i både , , region/och kommunerna. Med facit i hand vet vi att det fortfarande finns åtgärder som behöver göras för att systemet skall fungera ännu bättre. Trots bättre information vid de senaste valen är det alltför få som använder sig av möjligheten att markera vilken kandidat de vill ge sin röst. Dessutom är det väldigt många som inte känner till att man skall kryssa för det första namnet om man är nöjd med listans sammansättning. Vid valet var informationen om personvalet bristfällig. 2002-års val var den bättre, med tydlig information på röstkortet att man skulle kryssa en kandidat. Men trots detta var det väldigt många som trodde att man inte behövde kryssa någon kandidat om man var nöjd med listan. Inför nästa val behövs en informationskampanj för att öka kännedomen om vikten av att kryssa den kandidat som man vill ha överst på listan. Detta bör ges regeringen till känna. I valrörelser när vi är ute och träffar många personer får vi lyssna till synpunkter på det mesta. En fråga som lyfts upp ganska ofta är besvikelsen över att man inte får stryka något namn på listan. när vi har personvalsinslag blir det allt vanligare att man bara har en lista till varje nivå. Detta gör att deras valmöjlighet, om de vill rösta på partiet men inte kan tänka sig att stödja någon viss person, är att rösta blankt. Detta är inte tillfredsställande. Därför föreslår vi att man återinför möjligheten att stryka namn på valsedlarna. Detta bör ges regeringen till känna. En annan fråga som ofta ställs är varför man har olika procentspärrar till de olika valen, till och till kommun, region/landsting och . Eftersom det inte finns något bra svar på denna fråga föreslår vi att man ändrar så att man har samma procentspärr vad gäller personvalet till alla politiska nivåer. Detta bör ges regeringen till känna.