mot · GR02Fi25 · 2004-05-03 00:00:00 — Statsbidragen och de riktade statsbidragen minskar kommunernas handlingsutrymme och försvårar nödvändiga prioriteringar och effektiviseringar. Den ekonomiska politiken måste stärka kommunsektorns skattebas och minska beroendet av statsbidrag. har låtit räkna på regeringens föreslagna förändringar i anslag 48:1 Generellt statsbidrag till kommunerna . Regeringen säger sig satsa flertalet miljarder kronor extra till kommunerna men utredningstjänstens sammanställning visar att regeringens siffror är överdrivna. Med hänsyn taget till kommunsektorns motsvarighet till KPI, dvs det kommunala indexet, minskar faktiskt de generella statsbidragen till kommunerna jämfört med föregående år. Vad som dessutom är oroande är regeringens aviserade förändring i sjuklönesystem som gjordes i departementspromemorian 2004:16. I denna framgår att de verksamheter som har hög sjukfrånvaro kommer att missgynnas av det nya systemet, eftersom de sänkta arbetsgivaravgifterna inte kompenserar de av sjuklönekostnaderna som arbetsgivarna ska bli skyldiga att finansiera. Det är väl belagt att just kommunsektorn har en högre andel sjukfrånvaro än genomsnittsverksamheten. förutsätter att om förslaget blir genomfört ska kommunsektorn kompenseras fullt ut för detta. Med förslag till skattesystem, där avdragsrätten ersätts med skatterabatter, får kommuner och landsting behålla hela sin skattebas. Detta underlättar kommunsektorns prioriteringar och långsiktiga beslut. En sammanställning över regeringens samt föreslagna anslagsförändringar i kommunsektorn finns bilagt i appendix. Detta är en tydlig indikation på att staten har tagit hand om det ökande skatteunderlaget från en växande lönesumma men underlåtit att öka statsbidragen i motsvarande grad. Istället har resurserna samlats ihop till paket och kallats Persson-pengar eller Wärnersson-pengar innan de skickats tillbaka till kommunerna. Vanligen har dessa bidrag varit riktade och åtföljts av nya krav, vilket ytterligare minskat kommunernas handlingsfrihet. Med förslag växer kommunernas intäkter när skattebasen och lönesumman ökar. I dagens system saknas sambandet mellan lönesummans utveckling och de generella statsbidragen. Regeringens bidrag till kommunerna motsvarar inte de ökade kostnaderna. förslag stärker kommunernas och landstingens självbestämmande genom tydliga och stabila skattebaser där statens möjligheter att intervenera begränsas till ett minimum. Genom kraftigt stärkta kommunala skattebaser minskar vi dessutom trycket på det kommunala skatteutjämningssystemet. har som mål att uppnå enprocentsmålet. Ökningen av biståndsramen är ett steg mot målet. Solidaritet med de fattigaste i världen har alltid varit ett svenskt honnörsord. Så skall det vara även fortsättningsvis. Att motarbeta fattigdom och utslagning, att arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter, för stabilare samhällen med tillväxt och hopp om framtiden är bra både för dem som lever i områdena och för oss. En stabilare och säkrare värld är till fördel för alla. Det är beklagligt att regeringen i vårpropositionen anger att ett av huvudalternativen för Försvarsberedningens arbete ska vara en besparing på . Detta är att gå händelserna i förväg. anser att anslaget måste motsvara våra internationella åtaganden och den nationella hotbilden. Försvarsberedningen bör utreda alla alternativ lika grundligt. Först när detta är gjort och resultatet analyserat kan vi fastställa vilket som är huvudalternativet. 6 Reformområde: Företagande och tillväxt Tillväxt är ett av vår samtids mest omhuldade begrepp. De flesta gör anspråk på att vilja främja den, att vara orienterad av den eller att bygga välfärden på den. utgör ett undantag från den allmänna tillväxtkören då vi framhåller ett underifrånperspektiv på tillväxt. Det betyder att vi lägger fokus på människorna som tillväxtskapande faktorer och därmed polemiserar med uppfattningen att tillväxt kan kommenderas fram centralt via storskaliga strukturer. Tillväxt är förutsättningen för ett höjt välstånd och ett livskraftigt samhälle. Ett sätt att definiera tillväxt är efter det gängse sättet att mäta ekonomisk tillväxt på nationell nivå, dvs. genom den årliga förändringstakten av bruttonationalprodukten (BNP). Den regionala motsvarigheten till BNP-måttet är bruttoregionprodukten (BRP) som mäter förädlingsvärdet vid samtliga arbetsplatser i en region. Alla regioners BRP summerar upp till BNP på nationell nivå. En hög nationell tillväxt förutsätter därför att regionernas förädlingsvärde i de olika näringsgrenarna ökar. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. Regionernas bidrag till den nationella tillväxten sker genom att fler människor i hela går från arbetslöshet till sysselsättning och att företagen i hela blir mer lönsamma och produktiva. BNP per se är dock inget mått på vare sig välstånd eller livskraftiga samhällen. Det utelämnar t.ex. fördelningsaspekter, miljö, demokrati, och livskvalitet. En ökad ekonomisk tillväxt är dock en förutsättning för att även en ökad ekonomisk utveckling ska ta fart. anser att en ökad ekonomisk tillväxt ska bära upp en socialt, ekonomiskt och ekologiskt uthållig utveckling. 6.1 Fler företagare skapar tillväxt behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Forskare som mätt nivåer av entreprenörskap i olika delar av världen (Global Entrepreneurship Monitor) har funnit ett tydligt positivt samband mellan höga nivåer av entreprenörskap och högt BNP. Villkoren för småföretagande behöver därför kraftigt förbättras. Det är i småföretagens dynamiska miljöer som jobben skapas. Vi tror att det ger ett bättre utfall om vi uppmuntrar de som vill starta och driva företag. Vi utgår inte från att det är arbetslösa som ska utgöra stommen i en ny företagargeneration och därför säger vi nej till ineffektiva arbetsmarknadsprogram. Småföretagare kan inte känna stor tillit till regeringen och dess politik. Det krävs helt andra attityder för att skapa ett läge då människor vågar expandera sin verksamhet och vågar starta företag. har återkommande pekat på att välfungerande utbildnings- och transportinfrastruktur, effektiv kapitalförsörjning samt konsekvent lagstiftning och stödjande regelverk är mycket viktiga för att småföretag ska kunna starta och verka. Vidare krävs åtgärder för att säkra tillgången på kompetent arbetskraft, kommersialisering av forskningsresultat och en ökad tillgång på såddkapital. Vi avsätter under för att införa ett personligt riskkapitalavdrag (se Tabell 3). Vilket innebär att de som tillför företaget eget riskkapital (t.ex. genom lån eller eget sparande) får göra ett riskkapitalavdrag mot inkomst på . Välfärdsstatens låga incitament för eget sparande matchas enligt förslag med ett starta-eget-sparande där människor skattefritt kan spara för att ha en grundplåt till eget eller andras företag (se Tabell 3). Regeringen satsar måttliga till såddfinansiering i vårpropositionen. Med tanke på de senare årens drastiskt minskade utbud av både privat och offentligt såddkapital anser att regeringens satsning är undermålig. Därför anslår vi (under utgiftsområde 19) till finansiering av unga företag, dvs . för en företagare är fortfarande en svensk man. Det finns fler manliga företagare än kvinnliga. Trenden är dessutom negativ, med allt färre kvinnor bland aktiva och fristående nystartade företag. Förutom en generell överrepresentation av män i näringslivet leder obalansen till att det finns få kvinnor i de traditionella nätverk från vilka styrelseledamöter, och ordförande rekryteras. Även om avsaknaden av jämställdhet inom näringslivet främst är ett strukturellt och normativt problem så anser att vissa riktade insatser kan vara värdefulla. Vi satsar därför på att stödja kvinnors företagande, t.ex. genom att tillhandahålla riktad affärsrådgivning för kvinnor som driver eller vill starta företag. Det mest uppenbara problemet med ett ojämställt näringsliv är resursslöseriet då kvinnors kompetens inte utnyttjas. För att öka konkurrenskraft och tillväxt behövs fler företagare, och i synnerhet fler kvinnliga företagare. I och utgör andelen kvinnliga företagare . Detta trots att en betydligt lägre andel kvinnor förvärvsarbetar i dessa länder jämfört med . Ett första delmål bör vara att av landets nystartade företag drivs av kvinnor. 6.3 De nya svenskarnas företagande Vart femte företag som startas i landet drivs av en person med invandrarbakgrund. Det innebär att företagsamheten bland nya svenskar är högre än för dem som är födda och uppvuxna här. är en viktig del av den svenska ekonomin. anser att t.ex. bankers och myndigheters service till människor med invandrarbakgrund måste bli bättre, t.ex. genom ökad information på olika språk. Vidare kan det bli aktuellt med en vidgning av diskrimineringslagstiftningen, så att förbudet mot etnisk diskriminering också omfattar företag som drivs och ägs av personer med invandrarbakgrund. anser att situationen kring invandrares företagande behöver belysas från två håll. Dels måste invandrares kompetens valideras och deras chanser på arbetsmarknaden jämställas med infödda svenskar. Dels måste de invandrare som driver företag ges samma förutsättningar som infödda företagare att tjäna pengar på sin verksamhet. I vårt budgetförslag satsar vi på ett program för att stödja invandrare som vill starta och driva företag. 6.4 Jord- och skogsbruksnäringen jord- och skogsbruksnäring skapar tillväxt i ordets rätta bemärkelse. Näringen svarar för av sysselsättningen tillsammans med livsmedelsindustrin. Jord- och skogsbruket har en ljus framtid när det gäller produktion av förnybar energi. behöver bra jord- och skogsbruksföretag för vår hållbara utveckling. De gröna näringarna är en stor resurs med en potential att leva upp till en hållbar utveckling, med företagare som skapar ekonomisk tillväxt med naturens och människors villkor som ramverk. Det är förvånande att regeringen inte respekterar eller visar tilltro till de gröna näringarnas tillväxtpotential. Det borde vara lika angeläget för regeringen att stödja jordbruksnäringen som att föreslå ROT-avdrag inom byggnadsbranschen. De föreslagna ROT-avdragen visar också att regeringen har större intresse för de konjunkturella sysselsättningsproblemen inom byggnadsbranschen än för de konkurrenssvårigheter som landets jord- och skogsbrukare brottas med. Även i årets budget använder regeringen utbetalningarna av jordbruksföretagens EU-stöd för att klara budgettaket. Genom att bl.a. skjuta på utbetalningarna undviker regeringen ett förmodat överskridande av utgiftstak, på bekostnad av de enskilda företagarnas likviditet. är det inte bara arealersättningarna som kommer att betalas ut , utan även djurstödet, det nya mjölkstödet, LFA-stödet samt vissa miljöersättningar. Sammanlagt rör det sig om mer än . Med tanke på att utgiftsområde 23 (Jord- och skogsbruk, fiske m.m.) endast omfattar av statens totala budget, är det en anmärkningsvärt stor del av ansvaret för att klara budgettaket som läggs på bönderna. har ett av världens högsta skattetryck. Detta gäller inte minst skatten på arbete. Om företag ska kunna växa av egen kraft måste de kunna drivas . anser att arbetande kapital i företagen ska hållas intakt vid generationsskiften genom slopad arvs- och gåvoskatt mellan makar och bröstarvingar. Förmögenhetsskatten bör också avvecklas, i ett första steg genom avskaffad sambeskattning. Dessa förslag är fullt finansierade i vårt skatteförslag (se Tabell 3). Även särreglerna för beskattning av närstående bör slopas. anser att utformningen av beskattningen av fåmansbolag bör ändras. De s.k. 3:12-regelerna ska förhindra att högre beskattade löneinkomster (skatt) omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster (skatt). Oaktat skattesänkningar behövs en förordning som hanterar problematiken mellan de olika skattesatserna. vill ändra i 3:12-regelverket genom att införa en s.k. BEK-modell (= beskattat eget kapital). Med en sådan modell kan kapitalunderlaget beräknas utifrån allt arbetande kapital i bolaget. Vi anser även att klyvningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan, vilket möjliggör för delägare i fåmansbolag att höja den utdelning som får beskattas som kapital. Även denna förändring finns med fullt finansierad i vårt skatteförslag. Ett eventuellt skattetillägg och upptaxering ska inte betalas in förrän dom har avkunnats i sista rättsinstans, i de fall en företagare väljer att överklaga ett beslut från skattemyndigheten. Skattelagstiftningen bör därför förändras så att inbetalning av skattetillägg ska göras först då en tvist är avgjord. Möjligheterna att anlita allmän experthjälp vid skattemål bör även den förbättras. Enligt Företagarna finns signaler om att vissa storföretag förlänger sina betalningstider på ett sådant sätt att underleverantörer måste betala in momsen på en transaktion innan de har fått betalt från sin kund, storföretaget. För att undvika detta bör tidpunkten för redovisning och betalning av mervärdesskatt förskjutas en månad. Då är det större chans att småföretaget hinner få betalt av sina kunder innan momsen ska betalas till staten. Detta är i praktiken en betydande förenkling för företaget. 6.6 Trygghetssystem även för företagare Tyvärr kan vi konstatera att alla i samhället inte omfattas av de sociala trygghetssystemen. Den som väljer att bli egen företagare straffas med sitt risktagande genom uteslutning ur socialförsäkringssystemen. Nuvarande system gynnar ett passivt ägande av aktier framför arbetet med att få företaget att växa. Lagstiftningen tycks utgå från att företagare inte kan bli sjuka och att de avstår från att bli föräldrar. Diskrimineringen av föräldraförsäkringen drabbar särskilt kvinnor som startar och driver företag. En företagare har precis som en anställd fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. Ett stängt företag är ett inkomstbortfall och innebär en risk för att kunderna söker sig till andra leverantörer. Företagaren drabbas också av reglerna för den tillfälliga föräldrapenningen, med en lägre ersättning än anställda vid vård av sjuka barn. Detta underlättar inte för småbarnsföräldrar att starta företag. anser att samma villkor ska gälla för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Socialförsäkringarna bör utredas så att samma regler gäller för företagare som för anställda ifråga om kvalifikation och ersättningsregler i sjukförsäkring och föräldraförsäkring. Småföretagare bör också ges tillträde till a-kassan om företaget är helt eller delvis vilande. Det måste också bli möjligt för anhöriga som inte har anställning i företaget att ha tillträde till a-kassa, utan att företaget läggs i malpåse. 6.7 Krångel och byråkrati Regelbördan för landets småföretagare är onödigt hög och förändringar krävs för att regeringen ska gå från ord till handling när det gäller tillväxten. Målet för regelförenklingsarbetet bör vara en minskning av regelbördan . Endast en utredning om hur småföretagens börda ska mätas är ingen kraftfull åtgärd. Kontakten med myndigheter upplevs av många företagare som svår, då uteblivna besked eller godtyckliga prövningar har stora konsekvenser för ett företags ekonomi. anser att myndigheter ska ha samma svarstid som företagare, dvs en likabehandlingsprincip bör införas. Vidare bör ett gemensamt uppgiftslämnarregister införas så att myndigheterna vid behov kan hämta statistik från varandra istället för av företagen. 6.8 En ny sjuklönemodell föreslår en sjuklönemodell anpassad för mindre företag, där antalet sjuklönedagar för ett företag ska vara detsamma som antalet anställda i företaget, med ett maxtak per sjuktillfälle. Exempelvis har ett företag med fem anställda således ett sjuklöneansvar per anställd och sjuktillfälle. Förslaget innebär att småföretag får betydligt mindre kostnader, och resurserna kan istället användas för att utöka såväl verksamhet som arbetskraft. På marginalen innebär det att ett småföretag som anställer en extra medarbetare tar mindre risker, vilket har stor betydelse för framförallt arbetslösa som har varit sjukskrivna. Med förslag vågar arbetsgivare anställa personer som har varit sjuka. Det är diskriminerande att de största hindren för eget företagande finns inom de områden där kvinnor har de flesta jobben inom offentlig sektor. De gällande upphandlingsreglerna gynnar stora företag framför små entreprenörer och bidrar till den märkliga bild som målas upp av entreprenörer i t.ex. vården. Vi vill ta vara på den drivkraft som ligger i att offentlig verksamhet kan knoppas av till anställda som vill ta över och driva verksamheten i egen regi, såsom företag, kooperativ m.m. Välfärdsentreprenörer ska behandlas på samma sätt som verksamheter som drivs av landsting eller kommuner. Privata och offentliga aktörer ska omfattas av samma momsregler. Kommuner och landsting bör även utarbeta sina upphandlingsuppdrag så att mindre och lokala företag inte missgynnas, t.ex. genom att väga in miljöaspekter. Genom att uppmuntra entreprenörskap i offentlig sektor kan de offentliga arbetsgivarna öka intresset och motivationen bland anställda att starta eget. Det kan handla om att ta ansvar för enhetens resultat, budget eller andra områden med inflytande. Det kräver att politiker i landsting och kommuner tillämpar en entreprenöriell ledarskapsstrategi som lägger grunden för en kultur som karaktäriseras av entreprenörsanda. Men det beror även på hur medarbetarna hanterar denna möjlighet. anser att alla bör erhålla F-skattsedel vid födseln i ett företagsamt samhälle. ska F-skattsedeln sedan kunna aktiveras av de personer som vill starta företag. Den får sedan endast återkallas på sakliga grunder. På så sätt ska människor uppmuntras till att starta företag, och förhoppningsvis även få fler förebilder. 6.10 Starka regioner för ökad tillväxt Den regionala utvecklingen är avhängig en omfördelning av makt, nämligen makten över resurser och beslut. I enlighet med federalismens principer menar att lokala och regionala organ har ett betydligt bättre beslutsunderlag än centrala myndigheter, och kan uppnå större effektivitet, när det gäller att ta beslut rörande lokala och regionala frågor. Regionalpolitiken har traditionellt kännetecknats av omfattande program för omflyttningar av pengar, centralstyrda direktiv och massiva myndighetsstrukturer för att behandla processen. vill bryta ner ineffektiva myndighetsstrukturer, eliminera skadlig centralstyrning och förenkla de regionala finansieringsprogrammen. Direktvalda regionala organ bör ansvara för de medel länsstyrelserna, m.fl. förfogar över. Regeringens regionala utvecklingspolitik betonar i ord vikten av utveckling och tillväxt i hela landet. I verkligheten förblir dock utgångspunkten att alla delar av landet förutom storstadsregionerna, och en och annan plats med lokalt hög tillväxt, är svaga, underlägsna och ohjälpligt på efterkälken. Perspektiven behöver därför bytas ut. tillväxt är direkt förbunden med tillväxten i regionerna och beroende av de egenskaper och potentialer regionerna tillsammans besitter. I vår budgetmotion anslår vi ca en halv miljard mer än regeringen för att kunna genomföra nationella satsningar inom regional utveckling. Det gör vi inom ramen för satsningar på bl.a. ett program för utveckling av landsbygdsturism, stöd till småskalig livsmedelsproduktion samt utveckling av alternativa drivmedel ur spannmål och skogsråvara. Dessa satsningar är en del i att ge förutsättningar för tillväxt och företagande i hela landet. Målet är att kunna öka sysselsättningen, få fram livskraftiga och självbärande företag och därmed en högre tillväxt och mer välstånd i hela landet. IUC-nätverkens arbete är ett gott exempel på underifrånperspektiv i näringspolitiken, något som regeringen tycks ogilla så till den grad att man nu stryper anslagen. öronmärker därför (i vår satsning på regional utveckling under UO 19) till att stöda IUC-nätverkens projekt och utvecklingsarbete. Både när det gäller dessa övergripande satsningar och övriga medel för regional utveckling anser vi att den regionala nivån ska ha beslutsmakten över projektens utformning. Majoriteten av den regionala utvecklingen skapas dock inom de tusentals frivilliga utvecklingsgrupper som finns i vårt land. För att frigöra medel för dessa utvecklingsgrupper vill tillföra ytterligare resurser till utvecklingsarbetet, fördelade i två delar en regional del och en del lokala utvecklingspengar. Utvecklingspengen kan även användas som medfinansiering i olika typer av EU-projekt som de lokala utvecklingsgrupperna initierar. En översyn av hur det regionalpolitiska stödet fungerar och betalas ut bör kunna leda till att rejäla resurser frigörs för regionala och lokala utvecklingsresurser. vision är ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter. Övergripande är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning, för att trygga investeringar och nyetableringar i hela landet. Regeringen tycks inte inse vikten av att åtgärda de flaskhalsar som finns inom både väg- och järnvägssektorn och på de sträckor som är i akut behov av upprustning eller nybyggnationer. Sannolikt kommer inte en stor majoritet av projekten att genomföras inom planeringsperioden 20042015, eftersom det saknas pengar till dessa. Vi behöver stora satsningar på anslaget för drift och underhåll, för att åtgärda ett mycket eftersatt underhåll och för att undvika ytterligare eftersläpningar. Dåligt underhåll innebär tyvärr fler trafikolyckor, ökad miljöbelastning och försämrade förutsättningar för tillväxt p.g.a. ökade kostnader för både näringsliv och enskilda. föreslår en ny modell för en alternativ finansiering av önskvärda, samhällsekonomiska och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar. Ett särskilt infrastrukturbolag bör få till uppgift att finansiera investeringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . Som finansieringslösningar kan exempelvis en PPP-lösning (Private-Public Partnership) vara möjlig. krav på en digital allemansrätt står fast. Staten bör ta ansvar för en heltäckande digital infrastruktur bestående av optisk fiber. Inom denna struktur ska det råda fri konkurrens mellan operatörer och tjänsteleverantörer ut till kund. En god digital infrastruktur och en väl fungerande IT-politik är nödvändig för tillväxten i hela landet. Alla ska kunna använda den digitala tekniken, både vad gäller tillgång och tillgänglighet. Tillgängligheten innebär att IT-politiken ska utgå från att användaren ska styra utvecklingen, inte tvärtom. Därför ska t.ex. myndigheters IT-baserade information vara tillgänglig för alla oavsett ålder, funktionshinder eller svårigheter att förstå svenska. anser att Internet ger nya möjligheter och att ett ökat IT-användande kan innebära ökad tillgång till myndigheter genom 24-timmarsmyndigheten, effektivitet och besparingar genom ett utvecklat IT-användande inom vård och omsorg, en positiv utveckling för demokrati när teknologin skapar arenor där medborgare kan bemöta beslutsfattarna osv. och att alla får ta del av dessa möjligheter så att de digitala klyftorna inte ökar. Tillgång till moderna mobilkommunikationer i hela landet är avgörande för tillväxt och utveckling. Det är därför viktigt att de operatörer som fått koncession på i lever upp till tidigare gjorda åtaganden, vad gäller både kapacitet i näten och täckning i hela landet. De problem som drabbat branschen får inte tas till intäkt för att svika löften till stora delar av landet om mobil datakommunikation. Ett ökat samarbete mellan operatörer där de i betydligt högre grad samutnyttjar är en mycket positiv utveckling en utveckling som ger en både ekonomisk och miljömässig vinst. Utbildningssystemet måste utvecklas så att det möter kraven från individ och samhälle. Det handlar om viktiga vägval .