mot · GS02N7 · 2004-11-15 00:00:00 — med anledning av framst. 2004/05:RRS5 styrelses framställning angående granskningen av begär att regeringen återkommer till med förslag till klargörande och förtydligande av miljö- och energipolitiska uppdrag i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer till med förslag till ytterligare utveckling av ägarstyrningen av de statliga bolagen i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen inhämtar godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen vidtas för statligt helägda bolag. begär att regeringen utreder frågan om vilken insyn och kontroll som den svenska staten bör ha i och andra statliga företags utländska dotterbolag och återkommer till med förslag i enlighet med vad i motionen anförs. granskning av - uppdrag och statens styrning visar på en rad olika brister i regeringens ägarförvaltning. är statens största helägda bolag. Under förutsättning att staten över huvud taget ska äga aktiebolag borde regeringens styrning av vara ett föredöme, åtminstone för andra statligt ägda bolag. och styrelsens framställning till visar tvärtom att regeringen är allt annat än en mönstergill ägare. Revisionen berör framför allt kraftfulla expansion . har verksamhet i hög utsträckning motiverats av avkastningskrav. Den utvecklingen har kunnat äga rum i motsats till det uppdrag som har formulerat där har en ledande roll i omställningen av energisystemet och miljöpolitiken i . Enligt återkommande riksdagsbeslut och 2002 är aktiva medverkan av avgörande betydelse för omställningen av energisystemet. I årets regeringsförklaring sade statsminister att "en sammanhållen klimat- och energipolitik utvecklas. ska ta en ledande roll i omställningen till förnybar energi". granskning visar tvärtom att regeringen låtit det statliga bolaget exploatera föråldrade energikällor. har expanderat kraftigt genom flera förvärv i bland annat . Vi minns alla hur började bryta stenkol i i den lilla byn . Starten av stenkolsgruvan innebar att på kuppen fördrev den sorbiska minoriteten, en utsatt folkgrupp i . Agerandet fick med rätta utstå kraftfull kritik, inte minst i . pekar i sin granskning på att har ett alldeles för otydligt uppdrag. Utgångspunkten för granskningen var det energipolitiska beslutet där fick ett utökat ansvar att verka för omställningen av det svenska energisystemet. Bolaget gavs en framträdande roll i genomförandet av miljö- och energipolitiken. Bland annat skulle ha en "strategisk roll i energiomställningen" genom utveckling av ny elproduktionsteknik. Dessvärre har inte ägnat sig åt denna uppgift utan bolaget har i stället enbart prioriterat den egna affärsmässigheten. Syftet med ett statligt bolag var att styra mot flera mål än bara affärsmässighet. Regeringen bör återkomma till med klargörande och förtydligande av hur miljö- och energipolitiska uppdrag ska se ut. Regeringen har inte på något sätt tagit sitt ansvar och förtydligat uppdraget gentemot . Det är regeringen och ingen annan som bär det fulla ansvaret att en sådan prioritering av målen genomförs. Staten tillämpar sedan några åt tillbaka en så kallad formlös styrning av . Den formlösa styrningen av statliga bolag har lett till att det i efterhand inte går att kontrollera beredningsprocessen mellan bolaget och ägarförvaltningen. Eftersom ägarförvaltningen är ett organ i vilar ansvaret på näringsministern. Riskerna är uppenbara att denna form av ägarförvaltning leder till otydlig och okontrollerad styrning. Detta bekräftas i den aktuella granskningen av regeringens styrning av . Termen "formlös styrning" för tanken till att regeringen som ägare ägnar sig åt ett otydligt ledarskap. Det är därför angeläget att regeringen återkommer med förslag till på hur ägarstyrningen förändras så att transparens uppnås och att statens bolag styrs utifrån motivet till ägandet samt de mål, ekonomiska och samhällsnyttiga, som har satts upp för respektive bolag. Bristerna på spårbarhet i beslutskedjan är helt oacceptabla, likaså den uteblivna redovisningen för och allmänheten. 2.3Beslut om förändringar i verksamhetsinriktning expansion i har varit särskilt problematisk. Investeringarna i stenkolsgruvor i stred mot beslut. Det borde ha underställts ett särskilt ställningstagande från regering och riksdag. Grundlagen är entydig på detta område. Enligt regeringsformen 9 kap. 8-9 §§ har regeringen endast ett förvaltningsmandat för de statliga bolagen. Det innebär att regeringen ska höra vid väsentliga förändringar i inriktning och ekonomi för de statliga företagen. konstaterar i sin granskning av att "beslutet om expansionen i handlade om en så väsentlig ändring i bolagets verksamhetsinriktning att den borde ha föranlett ett formellt ställningstagande från ägarförvaltningen. Inför liknande beslutssituationer för statligt helägda bolag bör ägarförvaltningen eller styrelser i dessa bolag verka för ett formellt ställningstagande vid förändrad inriktning". I grunden var detta en fråga för . Investeringarna på cirka 70 miljarder i överensstämmer inte med de miljöpolitiska målen och programmet för energiomställning. Investeringarnas omfattning faller också in under grundlagens bestämmelser. 2.4Insyn och kontroll i utländska dotterbolag En stor del av verksamhet i bedrivs i det börsnoterade dotterbolaget med en omsättning på ca . Regeringens och särskilt möjligheter till insyn och kontroll i utländska dotterbolag är mycket mindre än vad som är fallet i svenska bolag. kom i sin granskning till den slutsatsen att regeringen ska utreda vilken kontroll och insyn ska ha i och andra statliga företags utländska dotterbolag. Det är inte acceptabelt att den svenska , ägarna, inte har en tillräcklig insyn i och kontroll över en så stor del av verksamhet. Det måste ifrågasättas om det är förenligt med riktlinjer och principer för den statliga ägarförvaltningen.