mot · GS02Fi231 · 2004-10-05 00:00:00 — Sänkt a-kassa drabbar naturligtvis den som är arbetslös men fördelningen över olika inkomstintervall är förhållandevis jämn. De med högst inkomster tenderar att förlora något mer. Höjd avgift till a-kassan missgynnar medlemmar i kassor med hög arbetslöshet. Sänkt sjukpenning och förtidspension påverkar sjukskrivna och förtidspensionerade. Precis som i fallet med a-kassan drabbas de med högst inkomster något mer än personer i lägre inkomstskikt. I jämförelse med det tidigare moderata skatteförslaget medför det nu föreslagna arbetsavdraget att tyngdpunkten i skattesänkningarna förskjuts till förmån för löntagare och företagare med låga och normala inkomster. Totalt kommer av skattesänkningarna att tillfalla dessa grupper. Detta betyder också att kvinnor gynnas relativt männen då andelen kvinnor är betydligt större i dessa inkomstlägen. Arbetsavdragets effekt sett över alla inkomstlägen tyder på att fördelningen mellan män och kvinnor är förhållandevis jämn. i ett regionalt perspektiv är fördelningen av inkomstökningen mycket jämn, se tabell 10.3. Tabell 10.3 Förändrad genomsnittlig nettoinkomst för förvärvsarbetande av skatteförslagen, per decil, , kronor Decilgränser, kronor (avser bruttoinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, kronor Procentuell förändring av genomsnittlig nettoinkomst Källa: dnr 2004:1622 I tabell 10.3 har de förvärvsarbetande delats in i tio inkomstintervall med lika många individer i varje (deciler). Inkomsterna inkluderar även ersättning från socialförsäkringar och eventuella pensionsinkomster. De genomsnittligt största skattesänkningarna får individer i decil 5-9. Individer i decil 2-4 och i decil 10 får något mindre skattesänkningar och individer i decil 1 inga skattesänkningar alls eftersom grundavdraget här är mer fördelaktigt än arbetsavdraget. Tabell 10.4 Förändrad genomsnittlig nettoinkomst för personer med en arbetsinkomst som är större än noll, av skatteförslagen, per decil, , kronor Decilgränser, kronor (avser arbetsinkomst) Genomsnittlig förändring av nettoinkomsten, kronor Procentuell förändring av genomsnittlig nettoinkomst Källa: dnr 2004:1622 I tabell 10.4 studeras skatteförändringarna för olika nivåer påarbetsinkomsten, dvs. här bortses från andra inkomster än av arbete och egen näringsverksamhet. Mera konkreta exempel är att en barnskötare får en skattesänkning på ca , en metallarbetare som jobbar i verkstadsindustrin får en skattesänkning på och en genomsnittlig kvinnlig SACO-medlem får en skattesänkning på . 10.1.7Effekter av arbetsavdrag och bidragsväxling För att analysera de sammanlagda fördelningseffekterna av skatteförslaget och förslaget att ersätta bostadsbidraget med ett extra barnbidrag är det mer relevant att studera olika hushållstyper än olika inkomstintervall. För alla hushållstyper medför förslagen sammantaget stora inkomstökningar. De största inkomstökningarna per konsumtionsenhet får ensamstående med många barn och sammanboende med ett barn, vilket beror på olika faktorer. Tabell 10.5 Förändrad genomsnittlig disponibel inkomst (av skatteförslagen samt av förändringarna i bostads- och barnbidraget) per familjetyp, , kronor Genomsnittlig förändring av disp. Genomsnittlig förändring av disp. Genomsnittlig förändring av disp. Ensamstående med ett barn Ensamstående med två barn eller fler Samboende med ett barn Samboende med två barn Samboende med tre barn eller fler Källa: dnr 2004:1622 Sammanboende befinner sig i de inkomstskikt där skatteförslaget ger störst skattesänkningar. Dessutom konsumerar de mindre per person än ensamboende vuxna, enligt gängse definitioner. Detta medför att ökningen av den disponibla inkomsten blir större. Sammanboende med många barn som har bostadsbidrag förlorar dock i genomsnitt på att det avskaffas. Huruvida skattesänkningen är större än bortfallet av bostadsbidraget beror på hur stora arbetsinkomster och hur stort bostadsbidrag man har. För att kompensera sammanboende familjer med många barn för att bostadsbidraget försvinner accepterar vi regeringens förslag att höja flerbarnstillägget. Det har inte har inkluderats i ovanstående tabell. Vidare får de ensamståendehushåll som har fler barn större inkomstökningar än dem som inte har barn eller de som bara har ett barn. Det beror framför allt på att ensamståendestödet blir större ju fler barn som ingår i hushållet. I tabellen ovan redovisades hur skatteförslaget och växlingen av bidrag slår i genomsnitt för olika hushåll. Ett annat sätt är att beräkna effekterna för olika hushåll. Nedan presenteras ett par sådana hushållsexempel, där även hänsyn tagits till att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen ändrats. Tabell 10.6 Ensamstående kvinna med 2 barn, månadsinkomst , sjuk , lägenhet 70 kvm med månadshyra Sänkt sjuklön till och andra karensdag Två extra barnbidrag som ensamstående Förändrad disponibel inkomst efter skatt I tabellen ovan illustreras hur ekonomin förändras för en lågavlönad ensamstående kvinna med två barn. Utgångspunkten är att hon har en månadslön på och är sjuk . Hon gynnas påtagligt av arbetsavdrag och av bidragsväxlingen. stiger inkomstbortfallet vid sjukdom. Sammantaget stärks hennes ekonomi med nästan eller med efter skatt. Tabell 10.7 Familj med två vuxna och två barn, person 1 har en månadsinkomst på och person 2 en månadsinkomst på 20 000, båda vuxna sjuka Sänkt sjuklön till och andra karensdag Förändrad disponibel inkomst efter skatt Familjer med högre inkomster har inte bostadsbidrag och kommer heller inte i fråga för det extra barnbidrag för ensamstående och studerande som föreslår. I exemplet ovan beskrivs en familj där båda vuxna är medelinkomsttagare och sjuka i genomsnitt var . Familjen får betydande skattesänkningar men förlorar ersättning vid sjukdom med våra förslag. Netto stiger familjens inkomster rejält, med eller med efter skatt. Alla familjetyper får inte ökade inkomster med förslag. Nedan visas ett sådant hushållsexempel. Tabell 10.8 Familj med två vuxna, person 1 arbetar med en månadslön på , person 2 sjukskriven med en tidigare månadslön på Årslön/sjukpenninggrundande inkomst Disponibel inkomst efter skatt Disponibel inkomst efter skatt med M Förändrad disponibel inkomst efter skatt I detta exempel har båda inkomsttagarna medelinkomster men en är sjukskriven . Den person som arbetar får en betydande skattesänkning. Den person som är sjuk får emellertid en sänkning av sjukpenningen som är något större. Sammantaget minskar familjens inkomst efter skatt med . 10.1.8Sammantagna effekter av sänkta inkomstskatter, extra barnbidrag, slopat bostadsbidrag, sänkta ersättningar i olika försäkringar samt höjd avgift till a-kassa I tabellen nedan redovisas de samlade effekterna i ett statiskt perspektiv av våra förslag. I tabellen har den maximala höjningen av avgiften till a-kassan lagts in. Det betyder att nettoutfallet per familjetyp skall ses som en nedre gräns. Vårt inkomstskatteförslag och bidragsväxlingen, som innebär att bostadsbidraget slopas och ersätts av extra barnbidrag för ensamstående och studerande föräldrar, tillsammans med de besparingar som föreslås inom arbetslöshets- och socialförsäkringarna samt höjd avgift till a-kassan medför att alla familjetyper utom en, som får oförändrad inkomst, i genomsnitt vinner på vår politik. Kalkylerna visar att familjer utan barn får en lägre behållning än familjer med barn. Detta beror dels på att dessa familjetyper inte kommer i fråga för det extra barnbidrag som betalas ut till ensamstående och studerande föräldrar, dels på att ensamstående par utan barn i betydligt större utsträckning än andra familjetyper är förtidspensionerade. Därmed kommer de inte i åtnjutande av skattesänkningarna i samma utsträckning som andra grupper. Störst ökning får barnfamiljerna, i synnerhet ensamstående med barn. Slutsatsen är att vår politik i ett statiskt perspektiv är träffsäker och ger de effekter som eftersträvades. Med vår politik blir det betydligt mer tydligt att arbete lönar sig framför att leva på bidrag. Tabell 10.9 Samlade effekter av sänkta inkomstskatter, extra barnbidrag som ersätter bostadsbidrag samt besparingar. Maximal ökning av avgift till a-kassan Ensamstående med ett barn Ensamstående med två barn eller fler Samboende med ett barn Samboende med två barn Samboende med tre barn eller fler Källor: dnr 2004:1622 och 2004:1896 samt egna beräkningar 10.1.9Effekter i ett dynamiskt perspektiv Statiska beräkningar av olika fördelningseffekter riskerar att ge en missvisande bild av de långsiktiga sociala och ekonomiska effekterna av politiken. De mest allvarliga effekterna av transfereringssystemen ligger inte främst i att det blir något lägre ersättning vid arbetslöshet eller sjukdom, utan i att bidragssystemen riskerar att medföra att sjukdoms- och arbetslöshetsperioderna förlängs och på så sätt bidrar till en permanent utslagning från arbetslivet, vilket också regeringen konstaterar. Det är väl belagt att möjligheterna att återkomma till arbetsmarknaden avtar i takt med att bortavaron förlängs. Det finns således stora risker förknippade med att arbetslöshet och sjukdom leder till att förmågan att delta i arbetslivet reduceras. På samma sätt blir de mest allvarliga konsekvenserna av brister i skola och utbildningssystem inte de omedelbara kostnaderna i termer av att föräldrar måste ägna större energi åt att undervisa sina barn, utan att livsinkomsten långsiktigt sjunker till följd av lägre humankapital. Det går att återta den ekonomiska förlusten av stramare bidrag relativt snabbt men det är svårt att kompensera för både välfärds- och inkomstförlusten av att någon tvingas vänta i en operationskö. I avsnittet om dynamiska effekter konstateras att reformer leder till lägre långsiktig arbetslöshet. Lägre arbetslöshet har starka positiva fördelningseffekter. Ur detta perspektiv är politik sannolikt det effektivaste sättet att öka rättvisan och välfärden i samhället. Att incitamenten till att arbeta och förkovra sig försvagas riskerar att leda till beteendemönster som medför socialt utanförskap och långsiktigt bidragsberoende. Vid sidan av de förödande sociala konsekvenserna en sådan utveckling för med sig betyder det också att individernas samlade inkomster i arbetslivet blir lägre. Skatte- och bidragssystem som ger starka incitament att delta i arbetslivet ger individerna stöd att fatta korrekta beslut och att agera så att den samlade livsinkomsten maximeras. Våra förslag syftar till att människor skall tjäna på att lämna bidragsberoende och börja arbeta och att det skall löna sig att arbeta mer. Nedan redovisas några exempel på inkomstutvecklingen för personer som lämnar arbetslöshet eller sjukskrivning och i stället börjar jobba. Vidare studeras effekten för personer som väljer att utöka sin arbetstid. vinner man lite eller nästan ingenting på att lämna bidragsförsörjning och i stället arbeta eller arbeta mer. En bärande tanke i den moderata politiken är att göra det mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta. Våra förslag syftar till att ekonomiskt uppmuntra människor att lämna bidragsberoende och börja arbeta och att arbeta mer. Nedan redovisas exempel på hur inkomsterna förändras för ett par olika typhushåll av att man utökar sin arbetstid eller lämnar bidragsförsörjning och i stället börjar arbeta. Tabell 10.10 Ensamstående med två barn, arbetar med månadslön , lägenhet 70 kvm, hyra , men som väljer att gå upp till heltid med månadslön Ökning av lönen efter skatt Förändrad disponibel inkomst efter skatt En ensamstående förälder som arbetar deltid men vill utöka sin arbetstid drabbas av betydande marginaleffekter. Dels stiger skatten, dels minskas bostadsbidraget rejält. Sammantaget får denna person bara behålla mindre än hälften av den ursprungliga inkomstökningen. Av en inkomstökning på får hushållet behålla knappt 34 000. Med förslag sjunker marginalskatten rejält. Bostadsbidraget är avskaffat och ersatt med ett extra barnbidrag, vilka inte är inkomstprövade. Detta betyder att hushållet får behålla knappt 57 000 av den bruttolöneökning på som utökningen av arbetstiden ger. Detta betyder att hushållet får behålla av inkomstökningen. Tabell 10.11 Ensamstående med två barn, sjukskriven , tidigare månadslön . Återgår till arbete med samma månadslön som tidigare, lägenhet 70 kvm, månadshyra Lön i stället för sjukpenning efter skatt Förändrad disponibel inkomst efter skatt Slutligen presenteras ett exempel där en ensamstående förälder återinträder i arbete efter en tids sjukdom. Marginaleffekten är lika stor som i exemplet ovan. Med politik får denna person behålla av inkomstökningen. förslag medför också att den disponibla inkomsten förändras beroende på om inkomsttagaren arbetar eller ej. I det sista exemplet kan detta illustreras på följande sätt. Skulle denna ensamstående inte börja jobba sjunker dennas inkomst efter skatt med . Detta är en väntad effekt och speglar att våra skatteförslag finansieras bl.a. genom sänkta bidragsnivåer. I det fall inkomsttagare börjar jobba medför förslag en ökning av den disponibla inkomsten via arbetsavdraget och bidragsväxlingen med . Slutligen, att gå från att vara sjuk till att arbeta innebär med skatte- och bidragssystem en inkomstökning på . Sammantaget pekar dessa hushållsexempel och de analyser av skatteförändringarna som presenterats ovan att politik träffar rätt. Marginaleffekterna minskar rejält. Låginkomsttagare och ensamstående föräldrar vinner mest. Det lönar sig rejält att utöka sin arbetstid och ännu mer att lämna bidragsberoende för eget arbete. Dagens fattigdomsfällor läggs igen och makten över den egna vardagen ges ett reellt innehåll. Den demografiska utvecklingen, med färre som skall försörja och vårda fler, sätter stark press på välfärdssystemen. Utvecklingen kräver handling . Arbetsutbudet måste stiga och frånvaron minska. politik kommer att medföra en uppgång av arbetsutbudet och sysselsättningen, vilket också kommer att säkra de offentliga finanserna. politik ger arbete för fler och trygghet åt alla. Det moderata budgetalternativet medför ändrade utgiftsramar jämfört med regeringen. Dessa visas i nedanstående tabell. Tabell 11.1 Förslag till utgiftsramar Miljoner kronor Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 12Moderaternas förslag på utgiftsområdena -1 190 221 -1 190 276 Presstödet fyller inte den funktion som förespeglades när det infördes. Tidningar i ekonomiska svårigheter har inte kunnat räddas som förväntat, som strukturförändringar försenats och konkurrensvillkoren snedvridits. Mot bakgrund av detta föreslår vi att presstödet avvecklas i två steg. I och med att presstödet avskaffas fyller inte någon funktion. För att underlätta avvecklingen av presstödet bör reklamskatten avskaffas helt i enlighet med tillkännagivande om detta. Det gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Det finns anledning att ifrågasätta om anslaget till skall finansiera tjänster åt regeringens stödpartier. Det är principiellt fel att sakkunniga från samarbetspartierna anställs i för att bereda regeringens beslut som samma partier i definierar sig som opposition och därför erhåller ett dubbelt så stort grundbelopp som ett regeringsparti enligt reglerna om stöd till riksdagsledamöter och partigruppernas arbete i . De bör kunna finansiera sina samordningskanslier med dessa medel. Anslaget till informationsverksamhet bör reduceras. Det är inte påkallat att informationsverksamheten har den omfattning den har . Det huvudsakliga ansvaret för informationen som gäller den politiska verksamheten i åvilar partier. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -1 766 000 Försök med trängselskatt i -1 690 000 ansvar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Verksamheten omsluter ca varav ca hälften är avgiftsfinansierat. Vi anser att SCB:s uppgifter bör begränsas. För att säkerställa efterfrågan är det därför rimligt att eftersträva en ökad grad av avgiftsfinansiering. skall verka för att offentlig upphandling sker affärsmässigt, effektivt och lagenligt. Vi anser att NOU bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Besparingar möjliggörs genom de samordningsfördelar som uppnås. har enligt regeringen bidragit till att stimulera systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen. Vi anser dock att respektive myndighet skall tillse att kvalitets- och kompetensförsörjningen upprätthålls. Vi föreslår mot denna bakgrund att rådet avvecklas. Vi avvisar försöket med trängselskatt. Några medel för detta ändamål behöver därför inte anslås. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi föreslår att flera administrativt tunga skatter avskaffas, exempelvis förmögenhetsskatten. Mot denna bakgrund är det rimligt att minska anslaget till skatteförvaltningen. Tullen fyller en viktig funktion i brottsbekämpningen, inte minst vad gäller att bekämpa narkotika. Tullens verksamhet skall finansieras via anslag och inte delvis genom att offentligrättsliga medel tas i anspråk. Mot denna bakgrund anser vi att anslaget till tullen skall öka. Ersättning för skador på grund av brott Människors trygghet är en av statens mest grundläggande uppgifter. Den som drabbas av brott skall kunna förlita sig på att rättsväsendet reagerar effektivt, tydligt och på ett rättssäkert sätt. Brott skall utredas, upp och gärningsmannen lagföras. Polisen måste kunna vara synlig, tillgänglig och bemöta brottsdrabbades behov av hjälp. Brott som anmäls skall upp till en större andel än vad som är fallet . Antagningen till polishögskolorna bör öka och de enskilda myndigheterna måste ha möjligheter att nyanställa. En ny polishögskola skall öppnas. måste ges resurser att lagföra dem som kränker människors frihet och frid. I av gränsöverskridande och tekniskt avancerad brottslighet krävs det att åklagarnas kunskaper uppdateras kontinuerligt och att specialister kan rekryteras. Domstolarna skall få tillräckliga resurser för att klara måltillströmningen på ett rättssäkert sätt. Partssammansatta domstolar skall avskaffas och föras till det allmänna domstolsväsendet. Den slutna ungdomsvården bör föras till kriminalvården. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Bidrag till vissa internationella organi- sationer Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar ocksåökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Vi vill därför förstärka anslaget till utrikesförvaltningen. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Vi menar att utrikesförvaltningen bör ligga under utgiftsområde 5. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. Vi skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor. skall kunna bidra med en egen stridsgrupp. Risken att omställningskostnaderna är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram innebär att vi förordar en mindre besparing på det militära försvarets anslag (6.1 och 6.2) än regeringen. Vi kommer bl.a. att avvisa förslaget till inriktning av insatsorganisationen och den ekonomiska ramen i regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. De två anslagen till det militära försvaret förstärks sammantaget i enlighet med tabellen ovan. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd -3 742 299 -7 668 250 -8 217 581 -3 742 299 -7 668 250 -8 217 581 Statligt bistånd har inte avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen i u-världen som helhet, men spelar en stor roll för många låginkomstländer, dvs. fattiga länder där inte handel och investeringar har tagit fart. bör fokusera det statliga biståndet till de mest behövande - låginkomstländer. Stora biståndssummor ger inte automatiskt minskad fattigdom. Erfarenheten visar tyvärr att vanstyrda länder som fått omfattande bistånd blivit fattigare. Målet för biståndet bör relaterastill vad man vill åstadkomma. Att som ange biståndsmålet som andel av BNI lägger tyngdpunkten på hur mycket som spenderas, i stället för på resultatet. Med vårt synsätt kommer biståndet att behållas på dagens nivå. I nästa skede sker en ökning på grund av skuldavskrivning och fokusering på snabb fattigdomsavveckling i . På skall biståndet avvecklas i takt med att länderna får en kraftig egen tillväxt, vilket är det normala för fattiga . Katastrofbiståndet påverkas inte av våra förslag. bör inom EU, och andra former föreslå att västvärlden gemensamt avskriver de högt skuldsatta låginkomstländernas (dvs. de fattigaste ) skulder under tydliga villkor. Resultatet får inte bli ny oansvarig upplåning, ökad korruption eller vanstyre. bör gå före genom att förklara sig berett att avstå från sin del i de fordringar det gäller, som torde motsvara en procent av en avskrivning. Totalt bedöms detta röra sig om ca , varav andel skulle bli ca . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Källa: PM 2003:1100 Regeringens anslag till är betydligt lägre än vad verket självt anser vara nödvändigt för att successivt korta handläggningstiderna. Förutom att det är inhumant för dem som får vänta, är det kostnadsineffektivt eftersom tiden på flyktingförläggning och tiden innan de nya svenskarna kan komma ut i arbetslivet förlängs. Vi vill öka anslaget till och bedömer att det skall minska mottagningskostnaderna. Vi ifrågasatte syftet med ett inrättande av ett Integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör läggas ner. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1 430 000 -1 518 000 -2 450 000 -2 450 000 -2 450 000 Bidrag till hälso- och sjukvård Bidrag till psykiatri och social psykiatri Nationell vårdgaranti (nytt anslag) Medicinalstyrelse (nytt anslag) Åtgärder för att säkra sjukvårdens kvalitet (nytt anslag) Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder medicin (nytt anslag) Lokalt folkhälsoarbete (nytt anslag) Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Kostnader för statlig assistansersättning Bostadsstöd till funktionshindrade (nytt anslag) Hjälpmedelsgaranti (nytt anslag) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Extra anhörigstöd (nytt anslag) Källor: PM 2003:1904, 2004:1609, 2003:1605, 2003:1421, 2003:1096, 2003:1096 och 2003:819 Vi vill införa en nationell vårdgaranti och avsätter medel för att införa denna. Klarar inte det egna av att ge vård har patienten rätt att på hemlandstingets bekostnad få sin vård utförd i ett annat landsting eller hos en annan vårdgivare. Beloppet i högkostnadsskyddet bör höjas och medlen kvarstanna i landstingen. Vi föreslår en ny läkemedelsförmån med minskat inslag av prisregleringar och mer konkurrens. försäljningsmonopol avskaffas stegvis. Minderårigas läkemedelskostnad tas in under föräldrarnas högkostnadsskydd för läkemedel. Det finns ett stort behov av ett förbättrat högkostnadsskydd i tandvården.