mot · GS02N400 · 2004-10-04 00:00:00 — Det privata näringslivet är grunden för vårt lands välfärd. Det är när människor vågar, vill och kan satsa i ett företagande som nya jobb skapas. Det är när jobben finns som tillväxt sker. politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara uppnås om ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med trygga och stabila spelregler. Politikens uppgift är att ge goda förutsättningar för ett vitalt näringsliv. ser det som särskilt viktigt att ge de små familjeföretagen goda utvecklingsmöjligheter. Vi ser positivt på ett nära och ansvarsfullt ägande. Företagare har en betydelsefull roll som är värd uppskattning och uppmuntran från samhällets sida. I motionen presenterar förslag som väsentligt kan förbättra situationen för småföretagare. Våra förslag handlar om allt från vikten av förbättrade attityder till enklare regelverk och sänkta skatter. Vi föreslår ocksååtgärder som ökar tryggheten för småföretagaren, till exempel att trygghetssystemen ska gälla för företagare på samma sätt som för anställda. Vidare föreslår vi en rad åtgärder som kan förbättra situationen vad gäller små och medelstora företags kapitalförsörjning. 4Företagsamhet är grunden för välfärden4 5Förbättra attityderna till företagande4 6.1Avveckla regler som inte används6 6.4Enklare att få F-skattsedel7 6.5Avskaffa den tredje sjuklöneveckan7 6.6Enklare självdeklaration för företagare7 6.7Enklare kontakter med myndigheter7 6.9Utforma utifrån småföretagens situation8 7.1Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag9 7.3Underlätta för generationsskiften i familjeföretag9 7.4Sänk skatten på arbete10 7.7Slopa straffavgiften vid försenad deklaration11 8.1Sänkt skatt för köp av hushållstjänster11 8.3Fördubblad satsning på turismen12 12Avveckla offentligt ägande om det finns en privat marknad13 13Små företag ska kunna delta i offentlig upphandling14 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attityder till företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enklare regler för företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta skatter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt för köp av hushållstjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt rättsväsende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade satsningar på infrastrukturen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvis konkurrens mellan offentlig och privat sektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av snedvridande företagsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om små företags möjligheter vid offentlig upphandling av stora volymer.4 beslutar om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av etableringskonto.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetslöshetsförsäkringen.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta företagens kontakter med myndigheterna. 1Yrkandena 3-5 och 12 hänvisade till SkU. 2Yrkande 6 hänvisat till JuU. 3Yrkande 7 hänvisat till TU. 4Yrkande 10 hänvisat till FiU. 5Yrkande 11 hänvisat till SfU. 6Yrkande 13 hänvisat till AU. 4Företagsamhet är grunden för välfärden Ett gott småföretagarklimat är inte bara av värde för de eldsjälar som gör verklighet av sina drömmar. Företagsamhet utgör själva grunden för välfärdssamhället. Frukten av företagarnas arbete är att nya jobb skapas och att skattemedel genereras till den gemensamt finansierade välfärd som vi alla håller högt, pengar som vi använder till skola och utbildning för de unga, till vård och omsorg för de behövande, till vägar och järnvägar för att nämna några områden. Företagsamhet skapar kraft som förlöses i många små företag och är en stor tillgång för ett samhälle. Ett gott klimat där enskilda människors idéer och kreativitet får möjlighet att blomma ut är av största vikt. Över 700 000 företag har färre än fem anställda. av arbetskraften i arbetar i dessa företag. Det är ur denna stora grupp småföretag som medelstora och stora företag ska växa fram. Tyvärr är denna utveckling katastrofalt dålig i på grund av det socialdemokratiska näringslivsklimatet. Inte ett enda nytt storföretag har vuxit fram i . Däremot har många stora och medelstora företag flyttat från . vill därför särskilt arbeta för de små företagens möjligheter att utvecklas. vill i den här motionen särskilt lyfta fram de små företagens behov, peka på Socialdemokraternas bristfälliga politik och föreslååtgärder för att förenkla vardagen för tusentals företagare runt om i landet och bidra till att skapa en god jordmån för nya och växande företag. 5Förbättra attityderna till företagande har företagare från socialdemokratiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ett ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Det är förödande för fortsatta utveckling att Socialdemokraterna, i regeringsställning, har en så negativ grundinställning till företagande. Om man blir rik på att spela ishockey, sjunga eller spela bingo är detta berömvärt. Men om man som företagare under vissa perioder tjänar stora pengar är det inte alls lika berömvärt, detta trots att företagare skapar arbetstillfällen och ökade skatteintäkter i långt större utstäckning än idrottare, bingomiljonärer och underhållningsartister. I finns bara hälften så många företagare som i flera andra länder på en jämförbar utvecklingsnivå. Det visar en studie som presenterats av Zlotan Acs, och . Svenska män och kvinnor har svårt att spara ihop en nettoförmögenhet beroende på skattetrycket. Utan egna besparingar törs många inte starta eget företag. Situationen för landets företagare är mörk. Enlig färsk statistik från () försattes 4 204 företag i konkurs . Antal anställda i företag i konkurs uppgick till 12 245 personer. Bara i försattes över 1 632 företag i konkurs, vilket berörde 3 603 personer. Trots en liten uppgång av nyföretagande jämfört med uppvisade fem län minskningar inom industrisektorn i förhållande till . Nedgången var allra störst i län, följt av och län. är antalet företag i mycket lågt i förhållande till befolkningens storlek, och de nya företag som startas ersätter bara företag som försvinner. Statistik från ITPS visar att det utländska ägandet har fortsatt att öka, både mätt i antal företag och antal anställda. Totalt fanns det 10 100 utlandsägda företag med 564 200 anställda. Detta innebär att utlandsägda företag svarade för av sysselsättningen i näringslivet 2003. Det är positivt att utländskt kapital kommer till , men i den allt hårdare internationella konkurrensen ökar kraven på att de svenska företagen ligger i topp vad gäller innovationer, produktivitet och produktion. Detta måste understödjas av ett tidsenlig regelverk, en flexibel arbetsmarknad med bra rehabilitering och gynnsamma skatter. Annars riskerar företag att flytta från till andra länder. Om ska klara framtidens välfärd krävs fler nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. vill stimulera och uppmunta företagande. Företagare måste få känna att de har en betydelsefull roll som är värd uppskattning och uppmuntran från samhällets sida. Regelverket som omgärdar företagandet är enormt. Den totala omfattningen av företagsregler uppskattas till cirka 20 000 sidor, och de ökar . Den av Socialdemokraterna tillsatta Småföretagsdelegationen lade fram 81 konkreta förslag till regelförenklingar 1998. Ännu är närmare två tredjedelar av förslagen inte genomförda. anser att de flesta av delegationens återstående förslag kan och bör genomföras skyndsamt. har gjort beräkningar som visar kostnaderna för att administrera reglerna inom skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena. Exempelvis kostar det ett mindre företag (1-19 anställda) och anställd, vilket är oacceptabelt mycket. Därför är det oerhört viktigt att regeringen skyndsamt uppfyller beslut att gå igenom hela regelverket som företagarna har att förhålla sig till och att genomgången också leder till att det rensas upp i regelträsket. 6.1Avveckla regler som inte används Förutom att i förväg analysera konsekvenser av nya regler för små företag är det av största vikt att de regler som finns ses över. Socialdemokraternas arbete på området har knappt påbörjats. Den totala regelmängden som berör företagare måste minska. anser att en så kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts i något fall kan slopas. har alla företag fått göra ett avdrag på socialavgifterna av avgiftsunderlaget upp till en lönesumma motsvarande . Regeringen vill nu reducera detta belopp till . motsätter sig denna försämring. Soloföretag och småföretag är ryggraden i svenskt företagande. Att försämra för dem är kontraproduktivt. vill därför att nedsättningen ska ligga kvar på . Enskilda näringsidkare och handelsbolag kan liksom aktiebolag göra avsättningar i periodiseringsfond eller expansionsfond. Det innebär att beskattning förskjuts . Avdragstaket är av företagets vinst, som alltså får avsättas. Vi anser att det är av avgörande betydelse att svenskt näringsliv kan genomgå strukturella förändringar utan att skattehinder eller byråkratiska hinder uppstår. Detta rör i förlängningen den svenska välfärden. anser inte att man genom en företagsombildning ska kunna undvika beskattning som man en gång gjort sig skyldig till. Däremot anser att dagens system inte tar tillräckligt stor hänsyn till de likviditetsproblem som kan uppstå för den som önskar ombilda sitt enskilda bolag till ett aktiebolag. Detta är inte acceptabelt eftersom vi anser att den typen av företagsombildningar behöver kunna ske. har föreslagit att negativa belopp vid företagsomvandlingar ska kunna behandlas som kapitalvinst på aktierna det år då ombildningen sker, och den beräknade skatten ska kunna betalas . Det skulle kunna hindra de likviditetsproblem som annars helt säkert uppstår och som hindrar företagsombildningar. bör därför begära att regeringen återkommer till med ett lagförslag i enlighet med detta synsätt. 6.4Enklare att få F-skattsedel Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. finns problem på det området. Bland annat kan den som utför tjänster åt sin förra arbetsgivare eller som bara har en uppdragsgivare ha svårt att få F-skattsedel. Utgångspunkten måste vara att alla seriösa entreprenörer som begär F-skattsedel ska tilldelas sådan. Dessutom är det ett stort problem att skattemyndigheten på vissa orter tar på sig för att hantera en ansökan om F-skattsedel. 6.5Avskaffa den tredje sjuklöneveckan Det så kallade är ett exempel på hur stämningarna hos landets företagare är just . Beslutet att förlänga sjuklöneperioden är ett hårt slag mot landets företagare, och då speciellt mot de mindre företagen. De ökade kostnader som förslaget innebär kommer ovanpå det redan hårda klimat som man lever i. Företagare protesterar mot regeringens förslag om att låta arbetsgivarna ta en större del av kostnadsansvaret för sjukskrivningarna. Sjuklöneförslaget var droppen som fick bägaren att rinna över - den droppe som gör att man inte vågar anställa ytterligare personal, den droppe som gör att man inte vågar eller vill genomföra generationsskifte i ett företag och i stället funderar på att sälja av, sälja ut och ge upp. var självklart emot att införa den tredje sjuklöneveckan och anser att den ska avskaffas. 6.6Enklare självdeklaration för företagare Nästan ingen av landets över 800 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och de flesta tvingas ta hjälp av en expert. Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. vill att självdeklarationen görs om så att de flesta egenföretagaren ska kunna överblicka regelverket och kunna deklarera själva. 6.7Enklare kontakter med myndigheter Många företagare upplever att myndigheter har dålig service och inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna bör lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. anser att myndigheterna måste betrakta företagare som sina kunder och därmed anpassa servicenivån därefter bl.a. när det gäller tiderna för tillgänglighet. Vidare bör statliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontaktpersoner för företagen för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och informationskraven klarats gentemot företagen när det gäller till exempel handläggningstider och väntetider i telefon. 24-timmarsmyndigheten har till uppgift att utarbeta gemensamma riktlinjer med råd och rekommendationer för utformning av bra och användbara webbplatser som ska ge service till medborgare och företag. Syftet är gott och återstår att se om 24-timmarsmyndighetens riktlinjer omsätts i praktisk handling bland landets myndigheter. Det finns många områden där företagare har sämre villkor än anställda. Ett exempel på sämre villkor för företagare är reglerna om rätt till ersättning när man måste avstå från arbete för att ta hand om sjuka barn. Företagarens inkomster fördelas påårets och blir därmed lägre än om den fördelas bara . Att egenföretagare får lägre tillfällig föräldrapenning än anställda är ett tecken på att Socialdemokraterna hellre pratar om företagandets villkor än gör något åt saken. anser att egenföretagare bör få samma rätt till ersättning som anställda i de olika försäkringssystemen. Staten bör betala föräldraledigas semesterersättning. menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för semesterersättning till såväl den föräldralediga anställda som till vikarien motverkar anställning av personer i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför är det rimligt att semesterersättningen till föräldralediga betalas av genom arbetsgivaravgiften och inte belastar enskilda arbetsgivare. 6.9Utforma utifrån småföretagens situation anser att bättre måste anpassas till de små företagens situation. Ett sådant arbete pågår i . regelmängd bör bantas. Straffsatser och sanktionsavgifter måste bättre ta hänsyn till företagets storlek och graden av miljöfarlighet. Balken ska vara inriktad på beivrandet av miljöbrott, inte på pappersexercis. Då blir lagen hanterlig för ansvariga myndigheter och begriplig och förutsägbar för berörda företagare. Det ska inte vara ett helt företag att starta och driva en firma. har världens högsta skatter. Höga arbetsgivaravgifter, inkomstskatter som inte stimulerar till utbildning och arbete samt skatter som driver investeringsvilligt kapital ur landet är några problemområden. 7.1Ändra regler för och beskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag vilka är ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag, de så kallade 3:12-reglerna. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterst komplicerade. Ett särskilt problem gäller den utdelning ägaren tar ut, vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, det vill säga lön. Fåmansbolagen missgynnas i förhållande till andra företag genom dagens regler. förslag till lösning på problemet innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell, vilket innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Socialdemokraterna bör se till att modellen blir verklighet. En utredning har presenterat ett förslag till förändringar av 3:12-reglerna. Förslagen är otillräckliga och kommer i sak inte att ta bort de orättvisor som 3:12-reglerna innebär. I förra årets regeringsförklaring utlovades till förändringar av de så kallade 3:12-reglerna. I årets presentation av budgetpropositionen sa finansminister att avsatts för att minska 3:12-beskattningen. I budgetpropositionen anslås emellertid endast och . Förmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet. Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende. är ett av få länder som har kvar förmögenhetsskatt. I en internationaliserad ekonomi flyttar kapital lätt, därför gör internationaliseringen det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. vill avveckla förmögenhetsskatten successivt. Till att börja med avvecklas effekten av sambeskattningen av förmögenhet. Förmögenhetsskatten reduceras till en procent 2007. 7.3Underlätta för generationsskiften i familjeföretag ser positivt på det nära ägandet i form av familjeföretag. Det är ansvarsfullt, långsiktigt och uthålligt. Svenskt näringsliv står inför en stor utmaning . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att överlåta företag inom familjen. Orimliga skuldbördor uppstår då företaget överlåts inom familjen med resultat att de nya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten. För många blir alternativet att sälja till utomstående, inte sällan till utländska intressen. vill avveckla arvs- och gåvoskatten. Den familj som ägt ett familjeföretag har inte bara skapat arbetstillfällen för flera invånare på orten. Man har dessutom ofta stöttat ortens lokala förenings- och kulturliv. Ofta försöker man också så långt det är möjligt att avstå från permitteringar och uppsägningar under långkonjunktur och dålig lönsamhet. Solidaritet och känsla för sin hembygd är ofta kännetecknande för ett familjeföretag. Denna solidaritet går ofta förlorad om företaget går ägarfamiljen ur händerna. Nya ägare, kanske institutioner och utländska investerare, bryr sig ibland bara om lönsamhet och aktiekurser. 7.4Sänk skatten på arbete Skattesystemet måste ge incitament till arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. anser att grundavdraget ska höjas i inkomstbeskattningen. Det är orimligt att beskatta låginkomsttagare så hårt som i . En bonuseffekt av en sådan åtgärd blir att lönebildningen förbättras. Vidare vill vi minska marginalskatten genom att införa en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster . Dessutom avvecklar vi värnskatten och reducerar marginaleffekten för inkomster över den högre brytpunkten för taxerad inkomst. Det ska löna sig att arbeta, också om lönen inte är så hög. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera till investeringar. I en sund ekonomi resulterar sparande i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till investeringar i näringslivet. vill därför införa ett riskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett så kallat etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångar i ett nystartat företag, efterbeskattas kontohavaren och denne får dessutom betala en ränta för den tid som pengarna varit obeskattade. Avdrag för insättningar på kontot kan göras upp till efter etableringsåret, men begränsat till av löneintäkten eller vinsten vid egen verksamhet. Mellan 550 och 800 danskar har valt att göra insättningar på ett etableringskonto. Många nya företag har startats, och kommer att startas, tack vare etableringskontot. vill införa etableringskonto också i . 7.7Slopa straffavgiften vid försenad deklaration I de nya skatteinbetalningsrutinerna med skattekonto finns en straffavgift vid försenad deklaration som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Avgiften åläggs aktiebolag med per tillfälle och andra skattskyldiga med per tillfälle. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar som momsbetalningen är försenad. Vi vill ocksåändra reglerna så att den dag som företagaren överfört beloppet ska räknas som betalningsdag. Ett område som till följd av skattesystem och attityder hållits tillbaka är den privata tjänstesektorn. En mer offensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb i denna sektor. Mer av den verksamhet som sköts av offentliga institutioner bör prövas att läggas ut på entreprenad för att höja effektiviteten och sänka kostnaderna. 8.1Sänkt skatt för köp av hushållstjänster Förutom att skattesystemet frestar många till lagbrott, leder det också till att sektorer av ekonomin där det egentligen både finns ett utbud och en efterfrågan inte kan växa. En sådan sektor är hushållstjänster. Här skulle en stor mängd vita jobb kunna uppstå om bara skattesystemet omformades så att köp av hushållstjänster görs tillgängliga för människor med normala inkomster. vill därför omgående införa den modell som vi presenterat i en motion tillsammans med , . Den innebär att en femtioprocentig skattereduktion införs, vid köp av hushållstjänster . Det krångel som det innebär att starta och driva företag har tidigare nämnts. Regelfloran drabbar inte bara den som driver företag utan avskräcker också många människor som funderar på att starta eget då de inser problemen. Inom vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, till exempel taxi-, restaurang- och frisörnäringarna. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår att man bör pröva en modell med schablonbeskattning. Den går ut på att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. För restaurangbranschen kan det till exempel vara golvytan och läget, för taxinäringen antalet fordon. Licensavgiften är ingen ersättning för de normala skatterna utan utgör en lägsta nivå för hur mycket skatter som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter, etc. för högre belopp än licensavgiften räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. kontrollmöjligheter ökar dramatiskt med detta system. Modellen finns redan utredd (1997:111) och kan lämpligtvis prövas först i en bransch i ett par regioner för att sedan utökas till flera. En annan mer långtgående variant är att bara ta ut en licensavgift och inga ytterligare skatter på det aktuella företaget. En sådan modell skulle kanske i än högre grad slå ut den svarta ekonomin i de branscher som omfattas. Också detta system med enbart licensavgifter och ingen övrig beskattning av ett företags vinst och arbetskraft bör prövas i en bransch i ett par regioner. Därmed kan de olika systemens effektivitet och konsekvenser jämföras. 8.3Fördubblad satsning på turismen