ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sk431 · 2004-10-04 00:00:00 — Moms för svenska båthamnar tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt moms för gästhamnar i likhet med campingverksamhet i övrigt. vill gärna uppfattas som ett växande turistland. Det är viktigt att försöka inta den positionen men så förbryllas turister och svensk turistnäring över statens prioriteringar inom branschen. Ett boende på en camping i är belagt moms. Det är ologiskt att gästhamnar då skall beläggas moms. Svenska gästhamnar har cirka 1,5 miljoner turistnätter. Av dessa är en stor andel utländska besökare. Det är av största vikt att de båtturister som funderar på att besöka svenska hamnar inte avstår från detta till förmån för våra grannländer. Detta på grund av att det svenska samhället övertaxerar båtturister mer än annan campingturism. Båtturister bidrar i allra högsta grad till konsumtionen så att restauranger, affärer och lokala näringsidkare kan fortsätta verka och utvecklas.
mot · GS02Sk435 · 2004-10-04 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt följande uppställning: Anslag (tkr) -1 355 000 Genom sammanslagningen till det nya bör samordningsvinster ha skett och förslag till skattereform kommer att innebära mindre administration. Avskaffandet av posten Övriga avdrag kommer bara det att leda till besparingar för , varför vi drar in . Eftersom är emot en förändring av förmånsrättsreglerna väljer vi att minska anslaget 3:2 Kronofogdemyndigheterna med . flyttar anslaget 3:3 till utgiftsområde 4. Detta eftersom syftet med uppgift har förändrats över tiden, särskilt i och med EU-inträdet då de skatteintäkter bidragit med försvann. Uppgiften nu är mer bevakning och kontroll än uppbärande av skatter. Därför ser vi det naturligt att en samordning sker med under utgiftsområde 4.
mot · GS02Sk437 · 2004-10-04 00:00:00 — Det ideella föreningslivet och mervärdesskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att beakta det ideella föreningslivets behov av befrielse från mervärdesskatt. Den sociala ekonomin består av kooperativa företag, ömsesidiga försäkringsbolag, ideella föreningar med ekonomisk verksamhet med flera. Däri ingår det samlade föreningslivet, både det idrottsliga och det idéburna. I har vi ett starkt och aktivt föreningsliv och detta ska vi se till att behålla. Det är grunden till många människors engagemang och skapar många tillfällen till aktiviteter både för barn, ungdomar och vuxna. Det har varit stora variationer från skattemyndighetens sida när det gäller att bedöma vad som är ideell verksamhet och vad som kan räknas som kommersiell verksamhet. Dessa problem kommer säkerligen att minska avsevärt nu när skattemyndigheten blir en enda myndighet över hela landet. För de ideella föreningarna är lättnader, eller hel befrielse, från mervärdesbeskattning en nödvändighet för att kunna bedriva verksamhet. Det bör finnas möjlighet till skattebefrielse för dessa föreningar inom ramen för EG-rätten. Då denna fråga nu bereds är det angeläget att peka på det oerhört stora behov av skattebefrielse som finns inom vårt lands föreningsliv.
mot · GS02Sk440 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätt till skatteavdrag för bostadslån i ett nordiskt grannland. Det nordiska skatteavtalet innebär att individer betalar skatt i det nordiska land där de arbetar, i motsats till vad som gäller mellan övriga europeiska länder, där man betalar skatt i det land man bor. Det nya skatteavtalet mellan och har visserligen löst vissa av problemen för kommunerna genom att en del av skatteintäkterna från danskar boende i transfereras till svenska staten, som sedan indirekt via utjämningssystemet fördelar pengar till kommunerna. innebär dock skatteavtalet stora problem för den enskilda individen. Nya exempel visar uppenbart att skatteavtalet får betraktas som ett provisorium som måste omförhandlas. har problemet med skatteavdrag för bostadslån uppmärksammats. Normalt beviljas en person endast bostadslån av en bank i det land där bostaden ligger. Men de nordiska skattesystemen tillåter inte avdrag för lån som betalas i utlandet. Följden av avtalet blir alltså att boendet kan bli extremt dyrt för dem som väljer att bo i ett land och arbeta i ett annat. Den har ett liggande förslag till ändring som kommer att innebära att danskar med jobb i får betala full skatt här, som skattemyndigheterna inte medger avdrag för bostadslån i . Följden blir att boendekostnaderna för en dansk med bostadslån i och arbete i t ex Malmöökar med . De danska myndigheterna har enligt vår information ännu inte klarlagt läget för svenskar i motsvarande situation. För de svenskar som bor i och arbetar i måste skattefrågorna ut, om de skall våga jobba i och låna pengar till bostad i . Avståndet över är inte längre än att det borde vara naturligt att en familjemedlem jobbar i och en annan i . Avståndsmässigt är detta inte konstigare än att en Lundafamilj arbetar i respektive . Med nuvarande negativa avdragsregler för boende blir det dock mycket komplicerat att fritt söka sig ut på både den danska och svenska arbetsmarknaden. har i annan motion påtalat bristerna i det nordiska skatteavtalet och hävdat att ett mera hållbart system måste utvecklas för att undanröja hinder för integrationen över . I väntan på en större förändring måste dock den agera snabbt för att undanröja de akuta följderna av det dåliga skatteavtalet. Om inte rätten till skatteavdrag för bostadslån i ett nordiskt grannland blir fastslagen, innebär det ett svårt bakslag för den integration och arbetspendling över som inletts.
mot · GS02Sk441 · 2004-10-04 00:00:00 — som försöksregion för lägre skatt på hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som försöksregion för lägre skatt på hushållsnära tjänster. Den viktigaste åtgärden för att skapa fler jobb är att göra det billigare att anställa. Det kräver att skatter och avgifter på arbete sänks. Inte minst inom tjänstesektorn finns en stor tillväxtpotential. Till tjänstesektorn hör de så kallade hushållsnära tjänsterna, till exempel städning och tvättning, som är mycket hårt beskattade. Att reducera skattebelastningen på hushållsnära tjänster är en angelägen reform. Det skulle göra "svarta" jobb "vita" och göra det lättare för många människor, inte minst småbarnsföräldrar, att få sina liv att gå ihop. har relativt genomfört skattelättnader på området med goda resultat. Det finns starka skäl att följa det finländska exemplet och sänka skatten på hushållsnära tjänster också i generellt. I ett första steg skulle idén kunna prövas genom en försöksverksamhet i vissa delar av landet. bör kunna få bli en försöksregion för lägre skatt på hushållsnära tjänster.
mot · GS02Sk442 · 2004-10-04 00:00:00 — Redovisning av skatt på lönebesked tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga skatter och avgifter som arbetsgivaren är skyldig att betala, och som är direkt kopplade till löntagaren, skall redovisas på lönebeskedet. På vanliga lönebesked redovisas den preliminära skatten som dragits av från lönen. Detta motsvarar dock inte hela skattesumman som löntagaren arbetat in - arbetsgivaravgifter och sociala avgifter tillkommer nämligen. Löntagaren förtjänar att få full insyn i hur mycket pengar han eller hon behöver tjäna åt sin arbetsgivare, för att få ut sin lön.
mot · GS02Sk443 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undanröja den svårighet som vissa yrkesgrupper har att få F-skattsedel för att kunna starta företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra län till ett försöksområde för subventionerade hushållsnära tjänster. Öppna den offentliga sektorn liberalerna har länge legat i fronten för att bryta den offentliga sektorns monopol. I de kommuner och landsting där det gjorts har tillväxten ocksåökat. har valfriheten för både brukare och personal ökat. Den socialdemokratiska regeringen har dock gjort sitt bästa för att försvåra och oroa privata entreprenörer inom välfärdssektorn. i län har med borgerlig majoritet tagit fram ett mångfaldsprogram för ökad valfrihet inom sjukvården. Programmet ska underlätta för enskilda att starta verksamhet i alternativ driftsform. Genom att förbättra villkoren för avknoppningar kan vi stimulera till ett ökat nyföretagande som ger ökad tillväxt. Det är därför viktigt att sprida information om mångfaldsprogram och att liknande initiativ tas ute i länets samtliga kommuner. Den svårighet som vissa yrkesgrupper, t ex sjuksköterskor, har att få F-skattsedel för att kunna starta företag måste undanröjas. Fler ska också ha möjlighet att starta företag inom hemtjänstbranschen genom att reducerad skatt införs för hushållsnära tjänster. Inom denna sektor återfinns mycket svartarbete. Genom att göra arbetet "vitt" får både de som arbetar en större trygghet och samhället får fler skattebetalare. Gör län till ett försöksområde för subventionerade hushållsnära tjänster.
mot · GS02Sk444 · 2004-10-04 00:00:00 — Beskattning av inkomst från biodling tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av beskattning av inkomst från biodling. Intresset för biodling minskar i vårt land. Denna utveckling är mycket allvarlig eftersom en god tillgång på bin ger en hög pollineringsgrad och därmed större skördar inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Härtill kommer att den vilda får klart bättre förutsättningar för frukt- och bärsättning. För att stimulera till en ökad biodling bör ändra på gällande skatteregler, det måste vara mera lönsamt och mindre krångligt att vara biodlare. Den som i vårt land försäljer kottar, svamp och vilda bär kan göra detta skattefritt, till den del som understiger , medan den som ägnar sig åt en för samhället viktig insats som biodling beskattas för överskottet från första kronan. Det är samhällsekonomiskt angeläget att stödja och stimulera svensk biodling. En ändring av beskattningsreglerna är därför en viktig åtgärd. Ändringen av regelsystemen för beskattning av inkomster från biodling skulle kunna ske på sådant sätt att inkomst från högst femton bisamhällen är skattefri.
mot · GS02Sk445 · 2004-10-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka resurserna för tullklarering vid tullkontoren i . I samband med har stora besparingar genomförts inom Tullen i . Bland annat har flera tullstationer stängts eftersom de inte längre ligger vid EU:s yttre gräns. Detta innebär emellertid att möjligheterna att klarera inkommande gods kraftigt begränsats. kan klarering endast göras vid några större tullplatser i landet samt vid övriga tullstationer efter anmälan minst före ankomst. Efter anmälan meddelar tullen och plats då klarering kan ske. Tyvärr gör förseningar p.g.a. trafiksituation, väglag, färjors ankomsttider med mera att dessa tider inte alltid kan hållas av den som önskar få en klarering utförd. Även om tullstationerna vid färjeterminalerna i är öppna i samband med färjornas ankomst och avgång såär endast tullklareringspersonal på plats om behov av detta har anmälts minst i förväg. Detta innebär att ankommande gods, exempelvis med lastbil till med bestämmelseort i , först kan tvingas åka till för klarering och därefter tillbaka till innan godset kan lossas. Det säger sig självt att detta innebär slöseri med tid och resurser, samt givetvis förseningar av godsankomst till bestämmelseorten, vilket kan drabba den enskilde företagaren. I har större företag löst detta problem genom investering i dataprogram och utbildning av personal som på distans kan utföra den tullklarering som annars de centrala tullstationerna skulle genomföra. Dessa investeringar är emellertid på en nivå som är omöjlig att genomföra för de mindre företagen. Den besparing som staten gjorde genom indragning av ett antal stationer och av bemanning vid tullstationer i samband med lastar kostnaderna istället över till det lokala näringslivet, något som knappast var avsikten. Det är därför angeläget att förstärka resurserna på de lokala tullstationerna i så att införtullning och klarering av gods kan ske lokalt i en större omfattning än vad som är fallet.
mot · GS02Sk452 · 2004-10-05 00:00:00 — Inget behov av tillfällig skattestimulans för källsortering Inget behov av tillfällig skattestimulans för offentliga lokaler Sänkta alkoholinförselkvoter (1 l starksprit, 5 l vin, 15 l öl) Nej till försök med trängselskatt i -0,46 -0,53 Sänkt energiskatt på MK1-diesel med /liter -0,97 -0,97 -0,97 Sänkt energiskatt på MK1-bensin med /liter -0,81 -0,81 -0,81 Sänkt elskatt /kWh -0,92 -0,92 -0,92 Offentligrättsliga avgifter, övrigt Sänkt fordonsskatt lätta lastbilar -0,13 -0,13 -0,13 -1,18 -1,18 -1,18 Nej till regionalpolitisk stimulans Summa skatte- och avgiftsintäktsförändringar -32,94 -38,98 -49,69 Tabell 12.2 Övriga inkomstförändringar på statsbudgeten 2005-2007 samt övergång till total inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida Övriga inkomstförändringar och regleringar Inkomster av statens aktier tfa försäljning av statligt ägda aktier -1,62 -3,90 Avgift försäljning av högskoleutbildning Reglering av 2:a karensdag: Höjd arbetsgivaravgift. m 0,3 p.e. (neutralt för företagssektorn) Effektivare uppbördseffektivitet och skatteindrivning Summa skattesänkningar (tabell 10.1) och övriga inkomstförändringar -29,4 -36,22 -48,74 Inkomster av försåld egendom (inkomsttitel ) Övergång till inkomsteffekt på statsbudgetens inkomstsida (då vissa skattesänkningar redovisas på ) -0,5 -0,4 -0,4 Summa inkomstförändringar totalt på statsbudgeten
mot · GS02Sk457 · 2004-10-05 00:00:00 — Fler arbetstillfällen inom tjänstesektorn tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförs om tjänstesektorn. Vårt främsta tillväxtområde är inom tjänstenäringen. Vi vet att står inför en omfattande befolkningsökning av äldre, där den övervägande gruppen utgörs av kvinnor. Kommunerna står därmed inför stora krav på hjälpbehov som resurserna i kommunerna minskar. Förändringar och nya lösningar av äldreomsorgen står alltså för dörren. Många kommuner har redan tidigt insett att man bör se över olika alternativ, för att kunna möta det snabbt växande behovet av hemtjänster hos den växande äldrebefolkningen. Ett flertal projektförsök har genomförts i inom äldrevården. Erfarenheterna från t ex Örebro- och Linköpingprojekten visar att effektiviteten har förbättrats och att kostnaderna inte ökat för kommunerna. Pågående alternativa verksamheter finns också, där kvinnor som blivit arbetslösa på grund av rationaliseringar inom sjukvården har startat företag inom äldre/äldresektorn. Allt inom kommunens kostnadsram vilket bidragit till en ökad valmöjlighet för de äldre och en stimulans till utveckling av hemtjänstverksamheten. I ett flertal länder inom har man prövat ett antal olika system för att stimulera hushållsnära tjänster, med olika resultat. Även om dessa tjänster har varit mer omfattande än bara riktade mot äldre/äldre, så kan utvärderingarna från dessa länder ändå visa riktningen mot en vidareutveckling av hemtjänster för äldre/äldre. försök som permanentats visar på minskat svartjobbande i denna sektor och påökad sysselsättning och en tydlig stimulans för småföretagsamheten. Vi har alltså erfarenheter att bygga vidare på. En stor grupp med betydande behov av tjänster i hemmet är kvinnor . Undersökningar som gjorts visar också att i kronor räknat är den svarta sektorn för tjänster i hemmet (där kvinnlig arbetskraft finns) förhållandevis omfattande och troligen växande. gjorde 1999 bedömningen att arbetet med enklare tjänster i de svenska hemmen omsatte i svarta löner. Att utveckla mångfald inom äldreomsorgen genom att tillvarata de erfarenheter som gjorts i ovan nämnda projekt som bidragit till att äldre själva bättre kan styra sina hjälpbehov, att svart arbetsmarknad kan bli vit, att tillväxt inom småföretag i alla företagsformer kan öka, ger all anledning att genomlysa och analysera vidare kring sakläget. För att nyansera dagens diskussion i sak behövs en övergripande analys kring de samhällsekonomiska och jämställdhetspolitiska effekterna av en sådan ökad efterfrågan på hemservicetjänster från äldre.
mot · GS02Sk458 · 2004-10-04 00:00:00 — Andrahandsuthyrning av del av bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefrihet för uthyrning av del av bostad. Det mesta vi behöver i samhället kan rimligt distribueras efter människors efterfrågan och tillgång på det önskade. En orsak till detta är att vi har en i många delar väl fungerande marknadsekonomi. Ett stort problemområde där tillgång och efterfrågan har synnerligen svårt att mötas är den politiskt överreglerade bostadspolitiken. Bostadsbristen är betydande på många håll. Det gäller inte minst i storstäder men också i universitets- och högskolestäder - gamla såväl som nya. Många studenter som påbörjat sin utbildning står ännu utan bostad. Även om regeringen går från ord till handling i bostadspolitiken kommer det dröja länge innan byggandet av exempelvis studentbostäder leder till färdiga bostäder. Enligt uppgifter från hyr av hushållen i ut en del av sin bostad . av hushållen uppger att de skulle vilja hyra ut om den ersättning de fick behålla efter skatt på uthyrningen var högre . Gällande regler om uthyrning av privatbostadsfastigheter infördes genom skattereformen 1990 och innebar att uthyrningsinkomsten beskattas som inkomst av kapital. I princip beskattas alla uthyrningsinkomster. Avdrag medges enligt en schablon som får anses täcka de verkliga kostnaderna. Schablonen utgör för varje småhus, bostadsrättslägenhet eller hyreslägenhet. Är det fråga om ett småhus som hyrts ut får, utöver detta, ett belopp motsvarande av intäkten dras av. Är det en bostadsrätt eller en hyreslägenhet som hyrts ut ska den del som motsvarar innehavarens avgift eller hyra som hänför sig till den upplåtna ytan dras av. Ett borttagande av skatten på uthyrning av privatbostad eller åtminstone ett höjt schablonavdrag skulle praktiskt kunna underlätta den akuta bostadsbristen. Vid lägre skatt för uthyrning av privatbostad skulle sannolikt tusentals nya bostäder skapas - inte minst för behövande studenter. Det är en enkel åtgärd i avvaktan på att fler studentbostäder byggs och att hela bostadspolitiken får en fungerande inriktning. De statsfinansiella effekterna av denna slopade skatt är troligen försumbar eftersom mycket få hyr ut . Om inte verkligheten ser annorlunda ut jämfört med vad uppgifter från visar.
mot · GS02Sk459 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mark som upplåts med tomträtt inte bör belastas med fastighetsskatt för tomträttshavaren. Lagen (SFS 1984:1052) om statlig fastighetsskatt infördes års taxering och för småhus gällde att skatten beräknades på 1/3 av taxeringsvärdet. Skatten togs inledningsvis ut . Fram års taxering beskattades de flesta småhus även med en schablonintäkt. års taxering beskattas småhus löpande enbart med fastighetsskatt. I den proposition som föregick de nya reglerna (prop. 1989/90:110 s. 505 f.) konstaterar departementschefen att kritik vid remissbehandlingen hade kommit från flera håll mot att underlaget för fastighetsskatten skulle utgöras av taxeringsvärdet. Den kritik som departementschefen kommenterade handlade dock framför allt om vilka alternativa underlag som skulle kunna användas (byggnadsvärde, bruksvärde eller något slag av boendevärde). Något konkret uttalande om varför den som inte äger marken ska betala fastighetsskatt även på markvärdet fanns inte. Det fanns heller inga kommentarer om detta i den ursprungliga propositionen (prop. 1984/85:18). När det gäller uttag av arvs- och gåvoskatt är underlaget enligt rättspraxis byggnadsvärdet, eftersom det kapitaliserade värdet av belastningen att betala tomträttsavgäld anses motsvara markvärdet (NJA 1959 s. 304). För förmögenhetsskatten finns i 10 § lagen om statlig förmögenhetsskatt (1997:323) särskilt angivet att om fastigheten innehas med tomträtt tas den upp till den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Detta motiveras i propositionen (1996/97:117) på följande sätt (specialmotivering till 10 §, s. 90): "De aktuella rättighetsinnehavarna anses som ägare enligt 8 §. I princip skulle därmed hela taxeringsvärdet på fastigheten tas upp till beskattning, dvs. även den del som avser mark. För tomträtten betalas dock avgäld. För att beakta detta vid värderingen och av förenklingsskäl tas endast den del av taxeringsvärdet som avser byggnad upp." Ovanstående redogörelse visar att det vid fastighetsskattens tillkomst inte lämnades någon motivering varför fastighetsskatt ska betalas på mark som fastighetsinnehavaren inte äger. Den belastning som tomträttsavgälden innebär har dock beaktats både för arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt. Samma överväganden bör göras även för fastighetsskatten.
mot · GS02Sk460 · 2004-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra en enhetlig momssats. har ett lapptäcke av olika momssatser. Det är olika moms på mat, kultur, böcker, vissa delar av byggandet etc. Det är uppenbart att detta ibland nästan leder till skrattretande problem med var gränsen för den ena eller andra momssatsen skall dras. Ett exempel finns på kulturens område: Enligt pressuppgifter fick sommarturné inte del av den lägre kulturmomsen eftersom man tagit med sig en dansbana för dem i publiken som kände för att ta en svängom till musiken. Konserter är nämligen kultur, men det är inte dansbanedans. Listan på konstiga gränsdragningar kan säkert göras lång. Den här typen av skattelagstiftning har alltså två allvarliga problem: Det ena är att skatten inte är transparent för allmänheten. gäller den ena och ibland gäller den andra momssatsen och det inbjuder naturligtvis till fusk. Det allvarligaste problemet är dock den grundsyn som de olika momssatserna ger uttryck för. Det är politiker via olika momssatser som skall styra människors konsumtion inte människorna själva. Den som väljer att lägga sina pengar på att gå på dansbanan och väljer att låna sina böcker på skall betala hög moms på sin konsumtion. Den som i stället väljer att köpa sina böcker och inte dansa när den lyssnar på levande musik betalar låg moms. Det kan inte vara en rimlig grundinställning att politiker skall styra konsumtionen på detta sätt. Regeringen bör därför påbörja ett arbete för att genomföra en enhetlig momssats.
mot · GS02Sk461 · 2004-10-05 00:00:00 — Landningsskatt på inrikes flygtrafik under 50 mil tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en landningsskatt på inrikes flygtrafik utreds. Enligt svarar flyget som helhet för av transportsektorns utsläpp av koldioxid. Merparten av detta uppstår till följd av inrikes flygningar. görs 125 000 inrikes landningar i . På grund av internationella avtal kan varken energi- eller koldioxidskatt tas ut på flygbränsle vilket gör att flyget är kraftigt subventionerat jämfört med väg- och järnvägstrafik. Före EU-inträde gällde lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik. Flyget betalade då skatt per liter bränsle. Flyget ger upphov till ca 2,7 gånger större klimatförändringar per liter bränsle än andra trafikslag på grund av att avgaserna ger betydligt större växthuseffekt på hög höjd. Därför bör en korrekt satt landningsskatt motsvara ca och per kg utsläppt koldioxid, vilket skulle kosta en passagerare på linjen . De i särklass mest trafikerade inrikes flygsträckorna är , och . Sammantaget står dessa tre sträckor för cirka 40 000 flygningar . För att förhindra regionalpolitiska problem bör undantag göras på flyglinjer som är längre än samt till orter dit alternativa färdmedel tar betydligt (som och ). Sådana sträckor motsvarar av flygtrafiken. EU:s nya energibeskattningsdirektiv innehåller ett uttryckligt förbud mot skatt på flygbränsle. Inget hindrar dock att införa en landningsskatt på inrikesflyg som motsvarar dess klimatpåverkan. Regeringen bör därför utreda hur en landningsskatt för inrikesflyg kan införas och återkomma till med ett förslag.