ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GS02Sf298 · 2004-09-30 00:00:00 — Nedsatta sociala avgifter för taxi i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt att använda det försumbara stödet för taxiföretag inom stödområde A. Från finns bestämmelser om ett utvidgat företagsstöd. I EU-sammanhang kategoriserat som s.k. försumbart stöd. Stödet gäller både arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Reglerna innebär att arbetsgivare och egenföretagare får göra ett utvidgat särskilt avdrag från arbetsgivaravgifterna respektive egenavgifterna för arbete som utförs vid ett fast driftställe i ett stödområde. Det utvidgade företagsstödet får användas inom geografiskt avgränsade områden som finns inom stödområde A. Stödtjänster till transport såsom resebyråverksamhet samt post- och telekommunikationer omfattas av det utvidgade stödet om verksamhet bedrivs från fast driftställe i stödområdet. Däremot finns en tolkning att taxiverksamhet i glesbygden inte ska omfattas av det utvidgade stödet. Taxiverksamhet i glesbygd är en mycket viktig näring inom servicesektorn och är en förutsättning för att bl.a. skolskjutsar, färdtjänst och sjukresor ska kunna finnas för befolkningen. Möjligheten att använda det utvidgade företagsstödet för taxinäringen skapar förutsättningar för att driva taxirörelse med anställda i dessa glest befolkade områden med långa avstånd och nästan total avsaknad av annan kollektivtrafik. De minskade kostnaderna för taxi innebär möjlighet för kommunerna att förhandla fram lägre kostnader för skolskjutsar och färdtjänst. Taxi är även viktigt för att utveckla turismen och öka tillgängligheten så att turisterna ska kunna vistas i fjällvärlden eller nå ekoturistmål där det är långa avstånd och total avsaknad av kollektivtrafik. praxis innebär att s.k. försumbart stöd kan utnyttjas till företag som bedriver taxitrafik på lokal och regional nivå, men har infört begränsningar i den egna lagstiftningen. Enligt 4 § i lag 2001:1170 får reglerna om avdrag inte tillämpas på verksamhet som avser transportverksamhet. I andra EU-länder kan försumbart stöd användas till persontransporter inom taxirörelse. Det finns flera EU-domar som bifaller sådant stöd. Stödet finns i bl.a. och . bör i likhet med andra EU-länder göra det möjligt att använda det försumbara stödet för taxiföretag inom stödområde A. För att detta ska kunna verkställas är en lagändring nödvändig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GS02Sf300 · 2004-09-24 00:00:00 — Förkortad asylprocess för ensamma flyktingbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att förkorta asylprocessen för ensamma flyktingbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätten till god man inom ett rimligt tidsintervall. Regeringen har genom ett flertal insatser försökt förbättra situationen för ensamkommande flyktingbarn. är det dock så i praktiken att asylprocessen för dessa barn överskrider en rimlig tidsgräns. Flyktingbarnen ska inte behandlas annorlunda än andra barn i , de ska ha lika stor rätt till trygghet som vilket annat barn som helst. Det ska vara en att komma till , inte en sluss till människohandeln. Liksom barn i har målsman eller förmyndare ska ensamma flyktingbarn i tidigt skede ges rätten att även de få en person som kan tillvarata deras intressen. ges ensamma flyktingbarn en god man men detta kan ta mycket och ibland hinner även ett beslut om avvisning ske innan barnet ens får en god man. Även rätten till att inte få spendera större delen av sitt unga liv i ett flyktingläger i väntan på en utredning är en av de saker som för många barn skulle betyda ett bättre framtida liv. Det är nödvändigt att regeringen trycker på i dess uppdrag att förkorta väntetiden för dessa barn så att asylprocessen för ett enskilt fall aldrig får överstiga . Regeringen har också ett ansvar för att kommunerna följer sitt åtagande om att förse ensamkommande flyktingbarn med en god man och att kravet är att detta ska ske .
mot · GS02Sf301 · 2004-09-24 00:00:00 — Försök med sjukskrivningsrätt för sjukgymnaster tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att försöksverksamhet med rätt för sjukgymnaster att utfärda intyg om sjukskrivning inleds. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utreda om sjukgymnaster skall kunna utföra sjuk- och friskskrivningar. Ambitionen att halvera antalet sjukdagar är bra, men om den ska lyckas krävs stora förändringar på flera områden. behöver en lång rad samverkande insatser av arbetsgivare och arbetstagare ute på arbetsplatserna. Inte minst krävs att landets läkare, sjukgymnaster och andra professioner ges möjlighet att göra ett arbete som leder till att människor börjar friskskrivas istället för att sjukskrivas mot löpande räkning. Enligt en undersökning uppger av sjukgymnasterna att de "" eller oftare möter patienter som är sjukskrivna i onödan. Dessutom menar sjukgymnasterna att en stor del av de heltidssjukskrivna patienter som de möter i sitt arbete skulle kunna jobba hel- eller deltid. Om landets sjukgymnaster har rätt innebär det att av alla sjukskrivna borde friskskrivas direkt, vilket skulle leda till minskade sjukskrivningskostnader på miljardbelopp. En del av lösningen på problemet kunde vara att ge sjukgymnaster rätt att sjuk- och friskskriva. När det gäller belastnings- och stressrelaterade besvär från är sjukgymnaster den yrkesgrupp som har mest utbildning, erfarenhet och förståelse för olika individers situation. Sjukgymnaster är den yrkesgrupp som träffar dessa patienter återkommande och , vilket är betydelsefullt när det gäller möjligheten att lära känna patienten och hennes situation. Regeringen har bedömt att försöksverksamhet av detta slag inte är lämpligt . Jag är av helt motsatt uppfattning, liksom de sjukgymnaster som trots detta deltar i en form av projekt, anpassat till liggande beslut, men ändock i full gång. Jag hävdar därför att det är i allra högsta grad rimligt att inom vissa områden, främst vid belastnings- och stressrelaterade besvär från , ge sjukgymnasterna rätten att sjuk- och friskskriva!
mot · GS02Sf302 · 2004-09-30 00:00:00 — Svenska skatteregler och konkurrensneutraliteten tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land och betalning av sociala avgifter. Av 5 kap 4§ Skattebetalningslagen (SBL) framgår att skatteavdrag inte ska göras från ersättning som betalats ut till fysiska personer som är begränsat skatteskyldiga i , förutsatt att de inte har fast driftställe här. I enlighet med EU:s och svenska regler tillhör egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land automatiskt det svenska socialförsäkringssystemet om de inte via så kallat E-101 intyg begärt att få fortsätta att tillhöra hemlandets socialförsäkringssystem. Därför tillhör den absoluta merparten av det dryga tusentalet utländska egenföretagare som har giltig F-skatt det svenska socialförsäkringssystemet. Detta är också rimligt. Utförs arbete i bör också ställa sitt socialförsäkringssystem till förfogande. Det som däremot är mindre rimligt är att svenska regler förhindrar att påföra begränsat skatteskyldiga skatt för att de tillhör svenskt socialförsäkringssystem. En egenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-land som tillhör svenskt socialförsäkringssystem är alltså på grund av svenska nationella bestämmelser helt förhindrad att betala så kallade sociala avgifter i , så länge denne är begränsat skattskyldig.
mot · GS02Sf308 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad samverkan mellan landsting, arbetsgivare och försäkringskassa så att de samlade resurserna som finns för rehabilitering av reumatiskt sjuka ger så bra effekt som möjligt. Drygt en miljon svenskar beräknas ha någon typ av reumatisk sjukdom. Det gör reumatism till den största folksjukdomen i . Många reumatiker har problem att klara sitt vardags- och arbetsliv och tvingas till periodvisa sjukskrivningar. Minskade resurser till rehabilitering i landstingen gör att många reumatiker blir sjukskrivna . Bristen på rehabilitering medför att sjukdomstillståndet förvärras, vilket kan leda till utslagning från arbetsmarknaden. Förutom personligt lidande innebär det ett ekonomiskt bakslag såväl för den enskilde som för samhället som helhet. Ett stort problem är att vård och rehabilitering huvudsakligen finansieras av landstingen medan sjukskrivningar betalas av staten. Denna uppdelning gör att reumatikerna ofta kommer i kläm. Landstingens dåliga ekonomi begränsar möjligheterna till rehabilitering, vilket istället medför ökade utgifter för och arbetsgivarna. Det behövs en ökad samverkan mellan landstingen, arbetsgivarna och för att på ett så bra sätt som möjligt använda de samlade resurser som finns för rehabilitering av reumatiskt sjuka. Genom bättre samverkan kan man också se den samhällsekonomiska vinsten av att satsa på rehabilitering. Förutom minskat lidande för reumatikerna skulle samhället tjäna på att fler arbetar och betalar skatt istället för att tvingas gå sjukskrivna. Enligt en statlig utredning ger varje satsad krona på rehabilitering tillbaka i minskade samhällskostnader.
mot · GS02Sf309 · 2004-09-24 00:00:00 — Översyn av den officiella statistiken utifrån ett integrationsperspektiv tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en allmän översyn av den officiella statistiken utifrån ett integrationsperspektiv. I finns det mer än en miljon människor som är födda utomlands. var motsvarande siffra 300 000 och endast ungefär 100 000. Om man också lägger till dem som själva är födda i , men har minst en förälder som är född utomlands, kommer man fram till att nästan två miljoner har utländsk bakgrund i denna vidare mening. Det är få länder som har en högre andel personer födda utomlands än . Vi lever i ett helt annat samhälle än tidigare och det är viktigt att spegla detta på ett bra sätt i statistik och forskning. Statistiken är ett avgörande hjälpmedel för att kunna få fram fakta och kunskap om hur verkligheten ser ut och följa olika förändringsprocesser allteftersom samhället utvecklas. har på många områden en mycket bra och omfattande statistik men det finns brister ur ett integrationsperspektiv. Förutom SCB:s arbetskraftsundersökningar, som står i en klass för sig vad gäller möjligheterna att spegla förhållanden utifrån ett integrationsperspektiv, är det få delar av statistiken som "håller måttet" i det här avseendet. Ett exempel på ett område där det knappast alls finns någon statistik som är bra utifrån ett integrationsperspektiv är löner och löneutveckling. Även välfärdsstatistiken behöver förbättras ur ett integrationsperspektiv. Brist på kunskaper och fakta kan leda till att svepande generaliseringar, vanföreställningar och myter får fotfäste och kan breda ut sig. Mot den här bakgrunden är en förbättring av statistiken mycket angelägen. Det är också viktigt att framhålla betydelsen av ett internationellt perspektiv, att man med statistik och forskning av hög kvalitet kan belysa integrationen i olika länder och vilka förändringar som har skett. Utformning av statistik ur ett integrationsperspektiv bör även tas upp på EU-nivå. Frågorna är enligt vår bestämda mening så viktiga att en mera allmän översyn av den officiella statistiken utifrån ett integrationsperspektiv bör genomföras.
mot · GS02Sf311 · 2004-09-30 00:00:00 — Beräkning av sjukersättningsgrundande inkomst för långtidssjukskrivna tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att regeringen uppmärksammar effekterna av beräkningssystem vid sjukersättning för långtidssjukskrivna. Efter den senaste reformen av vårt socialförsäkringssystem fick begreppet förtidspension den nya benämningen sjukersättning. Även beräkningsmetoden för den sjukersättningsgrundande inkomsten ändrades. För en äldre person utgör dennes sjukersättning av genomsnittsinkomsten från de tre bästa intjänandeåren av en ramtid , före beslutet om sjukersättning. Detta innebär att en långtidssjukskriven person riskerar att få sin sjukersättningsgrundande inkomst beräknad på den sjukpenning personen erhållit. I värsta fall innebär det ett inkomstbortfall på hälften mot om han skulle ha varit frisk. Ingen ska riskera att hamna "mellan stolarna" på detta sätt. Tanken bakom denna beräkningsmodell av den sjukersättningsgrundande inkomsten är att ingen ska gå långtidssjukskriven och därmed riskera att hamna i denna situation. Verkligheten ser dock inte ut så. Vårdköer och andra omständigheter kan medföra en lång sjukskrivningstid.
mot · GS02Sf312 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett förstärkt könsperspektiv i nu pågående arbete med att halvera antalet sjukskrivna. Kvinnors hälsa är ett ämne som haft stort utrymme i media. Det faktum att kvinnor får sämre vård, behandling och rehabilitering än män har med rätta upprört många. Dessa ojämställda villkor i vården är inga nyheter. De har diskuterats i syfte att få bort orättvisorna. Problemet är att diskrimineringen sker omedvetet. Vi är alla bärare av traditionella könsroller och mönster som pekar ut kvinnan som underordnad mannen. Det stora antalet sjukskrivna är att beteckna som ett allvarligt problem både på individ- och samhällsnivå. Arbetet med att halvera sjukskrivningarna fortgår med relativt positivt resultat. Det finns emellertid en risk för att kvinnor som tidigare kommit i kläm i vården också hamnar fel i den pågående "friskförklaringsprocessen". Så kallade kvinnliga diagnoser kan återigen komma att negligeras och sjuka friskförklaras. En sjukskrivning kan vara sjukdomsalstrande, men inte alltid och inte för alla. I ivern att få upp folk ur sjuksängarna kan ödesdigra misstag begås. I arbetet med att halvera sjukskrivningarna är jämställdhetsaspekterna viktigare .
mot · GS02Sf316 · 2004-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flyktingbarn. Det finns många skäl till att människor flyttar till ett annat land. Några gör det i hopp om att finna bättre livsvillkor och framtidsutsikter. Andra flyr undan förföljelse och livsfara. Väpnade interna konflikter, politisk förföljelse, etnisk rensning eller utbredd fattigdom, ofta i kombination med miljökatastrofer, har varit en utlösande faktor för en stor del av de senaste årens ofrivilliga migration. Vilka orsakerna än är, såär det barnen som far illa om familjen inte får stanna i . Detta gäller också naturligtvis ensamkommande barn. Många larmsignaler når oss om flykting- och asylsökande barns och ungdomars hälsotillstånd. När barnen levt i , fått kompisar och börjat skolan, ska de avvisas. Skildringar av ledsna och rädda barn når oss via medierna, och vi känner stort medlidande med dessa barn. Även om det finns svårbedömda situationer måste grundförutsättningen ändå alltid vara att barn i olika situationer behandlas med respekt för sina behov och rättigheter. I Utlänningslagens första paragraf finns tillägget: "I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver." Eftersom barnen utgör en stor del av det totala flyktingantalet i världen, bör vi i ägna större uppmärksamhet åt barnen som är på flykt.
mot · GS02Sf329 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om underhållsstödet. En förälder som inte bor tillsammans med sitt barn ska medverka till barnets försörjning genom att betala underhållsbidrag. Storleken på underhållsbidraget räknas ut med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade inkomst. Om en förälder inte betalar eller betalar ett lågt underhållsbidrag kan betala underhållsstöd. Underhållsstödet betalas till den förälder som barnet bor hos, vilket oftast är kvinnan. Underhållsstöd ersatte det gamla systemet med bidragsförskott. Bidragsförskottet var fram t.o.m. indexreglerat och räknades upp med en procentsats av basbeloppet . Detta slopades och bidragsförskottet fastställdes till per barn och månad. Beloppet har alltså inte räknats upp . Löneutvecklingen har varit . Det innebär i praktiken att den förälder som är beroende av underhållsstöd får sänkt inkomst i förhållande till den förälder som inte lever tillsammans med sina barn och med familjer där båda föräldrarna lever tillsammans med barnen. I budgetpropositionen aviserar regeringen att det finns en överenskommelse kring en höjning. Det är bra. Det visar att regeringen ser allvaret i den ekonomiska situation som många ensamma föräldrar upplever. Vi anser dock att det till detta behövs en garanti för att trygga ekonomin för alla de, företrädesvis kvinnor, som är beroende av underhållsstödet för sin och sina barns försörjning. Vi hoppas att regeringen i och med den välkomna höjningen 2006 också tar ett större grepp om frågan kring underhållsstödet. I en sådan diskussion anser vi att det finns skäl att se över både nivån och möjligheten att införa en indexuppräkning av underhållsstödet.
mot · GS02Sf334 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att föräldraförsäkringssystemet bör ses över. Arbetar man heltid och får barn, erhåller man av sin tidigare lön under sin föräldraledighet enligt föräldraförsäkringen. Men om man arbetat och därefter börjar studera heltid utan studielån blir man "nollad" - dvs man hamnar i samma kategori som de som aldrig arbetat och får därmed endast enligt nuvarande normer. Det innebär därmed att man måste uppbära studiemedel från för att ha kvar sin tidigare SGI. Om man nu hamnat i denna fälla måste man alltså ha turen att träffa på en insatt person som känner till sakförhållandet. Har man då tur och tiden för studiemedelsansökan inte gått ut, kan man söka studiemedel retroaktivt och blir därmed åter berättigad till av sin tidigare lön. Vårt förslag är sålunda att man inte ska bli "nollad" på grund av att man inte tagit studiemedel under sin studietid. Det rimliga är att man ska ha rätt till av den lön man hade före studietiden oavsett om man tagit studiemedel eller inte. Är man arbetslös har man rätt till a-kasseersättning oavsett om man tagit studielån eller inte. Därför tycker vi att det även i detta fall borde räcka med att man uppfyllt arbetsvillkoren. Staten förlorar på nuvarande system eftersom människor tvingas till studielån och straffas för att de varit flitiga och klarat sig på sparade pengar utan att belasta statens budget. Det är ju staten som betalar ut studiemedel - och - det är staten som betalar föräldraförsäkringen. Det borde ligga i statens intresse att fördela den befintliga summan pengar på ett så effektivt och rättvist sätt som möjligt. Detta är inte fallet i just det ärende som ovan beskrivits - och - det är ett stort problem för studerande som får barn.
mot · GS02Sf341 · 2004-09-28 00:00:00 — Karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om karensdagar i sjukförsäkringen för anställda med flera arbetsgivare. Arbetsmarknaden förändras och den fasta heltidsanställningen är inte den lösning som efterfrågas av alla. En inte helt ovanlig modell är att ha två fasta deltidsarbeten, t.ex. att arbeta på en arbetsplats och andra dagar på en annan. Människor som på detta sätt kombinerar två - eller flera - deltidsanställningar kommer i kläm i dagens regelverk för karensdagar vid sjukdom. Det finns inga regler för samordning av sjuklönen mellan olika arbetsgivare. Detta betyder att en anställd som exempelvis arbetar på ett ställe och på ett annat, och som blir hemma från arbetet på grund av sjukdom, drabbas av eftersom måndagen räknas som första sjukdag hos den första arbetsgivaren och torsdagen som första sjukdag hos den andra arbetsgivaren. Det är inte rimligt att deltidsanställda har fler karensdagar och därmed ett sämre socialt skydd än heltidsanställda. Detta problem borde enkelt kunna åtgärdas genom en översyn av regelverket. En tänkbar modell skulle exempelvis kunna vara att personer med flera deltidsanställningar, om de vill undvika , ska anmäla sjukdom till samtliga arbetsgivare redan den första sjukdagen. Endast den första sjukdagen skulle då utgöra karensdag. Sett ur arbetsgivarnas perspektiv skulle detta betyda att karensdagarna fördelas mellan arbetsgivarna i samma proportion som den anställdes arbetstid är fördelad. Att den anställde anmäler sjukdom till flera arbetsgivare första sjukdagen skulle vara en motsvarighet till att personer som är berättigade till både sjukpenning och sjuklön redan med dagens regler är skyldiga att göra sjukanmälan till både och arbetsgivaren. En sådan regeländring skulle alltså inte innebära att någon ny generell princip introduceras i socialförsäkringssystemet. budgetproposition angav regeringen att den avsåg att fortsätta den tekniska översynen av reglerna om karensdagen under återstoden av 2003 samt . budgetproposition ges, under avsnittet rörande ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, ingen redovisning av resultaten av denna tekniska översyn. Det är angeläget att översynen fullföljs möjligt och att den problematik som här beskrivs får en tillfredsställande lösning. Givetvis kan också andra tänkbara lösningar prövas tillsammans med den modell som skisseras här ovan. Beredningen av ärendet bör ske med beaktande av de arbetsrättsliga spörsmål som handlar om vad som kan regleras i lag och vad som får överlåtas till arbetsmarknadens parter.
mot · GS02Sf344 · 2004-09-24 00:00:00 — Retroaktiv höjning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om retroaktiv sjukpenning. Enligt dagens regler för sjukpenninggrundande inkomst får en sjukskriven/föräldraledig person tillgodoräkna sig ny sjukpenninggrundande inkomst ny lön anmäls till . Överenskommelser mellan parterna på arbetsmarknaden innehåller ofta uppgörelser om retroaktiva ersättningar. Eftersom nuvarande regler inte medger rätt till retroaktiv ersättning förlorar den som är långtidsjukskriven eller föräldraledig sin löneförhöjning från att det gamla avtalet slutat att gälla, till det nya avtalet är klart. För många utgör detta ett betydande inkomstbortfall. (SOU 2003:50) som tillsattes för att bland annat se över reglerna och följa löneutvecklingen under ett pågående ersättningsfall presenterade sitt resultat . Utredningen ansåg sig inte kunna förorda någon förändring i systemet, bland annat på grund av mer komplicerad och kostnadskrävande administration. Regeringen bör överväga att ge i uppdrag till den nya att se över problemet med retroaktiva löneförhöjningar för sjukskrivna och föräldralediga. i (s)
mot · GS02Sf345 · 2004-09-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer flexibel bedömningsskala i sjukförsäkringssystemet. Att få bukt med den höga sjukfrånvaron i arbetslivet är en stor politisk utmaning. Lyckas vi inte med det, kommer kostnaderna i sjukförsäkringssystemet att tränga ut andra angelägna områden där satsningar behövs. finns fyra olika ersättningsnivåer i sjukförsäkringen, 25, 50, . Systemet kan ibland leda till att människor sjukskrivs på en högre nivåän den arbetsförmåga som finns. Sjuktalen riskerar därmed att bli högre än vad de hade varit vid en mer flexibel bedömningsskala. Antalet ersättningsnivåer inom sjukförsäkringen bör därför öka. har också föreslagit att en partiell ersättning ska kunna utgå efter individuell prövning, lägst . Regeringen bör överväga en översyn av nivåerna i sjukförsäkringssystemet i syfte att göra dem mer flexibla.