ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10152 · 2004-11-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:152 av () till finansminister om bensinskatten ökade bensinpriset kraftigt, men bilkörningen minskade bara marginellt. Trots kraftigt höjda bensinpriser. () tror därför inte att en höjning med på bensinskatten ger någon positiv effekt på miljön. Eftersom fordonstrafiken svarar för bortåt en tredjedel av de samlade emissionerna, främst av koldioxid som ger tyngsta bidraget till växthuseffekten hamnar den i skottgluggen. Bilen och koldioxidutsläppen går hand i hand, alltså får man försöka minska dessa och ofta blir det liktydigt med att vi ska använda bilen mindre. Vi ska använda den enbart när vi måste. Men det gör vi ju redan hävdar många unisont och det stämmer bra med verkligheten. Man kör när man måste. Därför förvånar det inte att många, inte minst barnfamiljer, upplever nya pålagor som plågsamma för hushållets ekonomi. Man anser sig inte kunna värja sig, man kan inte köra mindre utan tvingas betala de ökade kostnaderna. Därför blir det heller inte de vinster med miljöskatterna som myndigheterna har räknat ut ska uppkomma. Förslagen till höjningar av bensinskatten slår också orimligt hårt mot bosatta i bland annat som är beroende av att använda bilen . Det är inte ovanligt att människor i , , och pendlar 10@15 mil till och från jobbet. Den kollektiva trafiken är begränsad och räcker inte till. Det är oftast både mer praktiskt och tidsbesparande att ta bilen till jobbet. Och när det gäller att skjutsa barn och storhandla är det bilen som gäller. Många familjer är beroende av att ha två bilar för att få det praktiska livet att gå runt. Många barnfamiljer är dessutom på grund av den bristfälligt utbyggda kollektivtrafiken på många orter i landet tvungna att använda bilen vid transporter till och från barntillsyn. Ett sätt att stötta dessa barnfamiljer vore att låta transporter till och från barntillsyn inräknas i sträckan reseavdrag. Även om den senaste tidens prishöjningar inte beror på ökade statliga pålagor, innebär själva konstruktionen av bensinskatten att varje prishöjning blir dubbel. För att förhindra detta skulle systemet för bensinbeskattning kunna ändras så att höjningar av världsmarknadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till ministern: Avser ministern att vidta några åtgärder mot höjningen av bensinskatten om det visar sig att den inte har någon positiv effekt på miljön? Avser ministern att vidta några åtgärder för att ändra systemet för bensinbeskattning så att höjningar av världsmarknadspriset inte automatiskt slår igenom i form av högre bensinskatt? Avser ministern att vidta några åtgärder för att transporter till och från barntillsyn ska kunna räknas med i sträckan reseavdrag?
ip · GS10153 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:153 av () till utrikesminister om säkerhet för israeler och palestinier Den svåra konflikten i mellan å ena sidan och å andra sidan palestinierna och delar av har efter bortgång gått in i ett nytt ovisst skede. Av utomordentlig vikt är, bland annat, att palestinierna får full möjlighet att i en demokratisk process välja ett nytt ledarskap så att bägge parter ska få legitima företrädare som kan tala med varandra i stället för att låta vapnen tala. En palestinsk demokratiseringsprocess förutsätter att en vapenvila upprätthålls av parterna. behöver visa återhållsamhet och aktivt medverka till att möjliggöra den demokratiska processen för ett nytt ledarskap. har Hamas aviserat att de ska intensifiera den väpnade kampen mot . I dessa spänningar måste det internationella samfundet, inklusive , spela en aktiv roll för att bidra till att öka säkerheten och för att parterna ska kunna känna trygghet utan att ta till våldshandlingar. Rädslan på båda sidor kan dämpas om ett internationellt säkerhetsåtagande görs. kan delta i en internationell fredsstyrka och använda diplomatins alla kanaler för att ge freden en chans. Vad avser utrikesministern att göra för att även ska bidra till ökad säkerhet i ovan nämnd konflikt?
ip · GS10154 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:154 av () till utrikesminister om israeliska bosättningar på palestinskt område Folkrätten och FN:s beslut innebär att både och har rätt att leva med erkända och säkra gränser. Men utvecklingen i området med en negativ våldsspiral, med både självmordsbombare på ena sidan och en politik som leder i helt motsatt riktning på den andra, så ser det beslutet ut att stanna vid en dröm. En palestinsk stat som själv kontrollerar ekonomi, handel och gränser blir alltmer avlägsen för var dag som går. Ett underkuvat, fragmentiserat, fattigt och splittrat gynnar inte en långsiktig hållbar fred @ varken för eller folk. Trots att fjärde förbjuder inflyttning av den egna befolkningen till ockuperad mark har den israeliska regeringen ökat inflyttningstakten. ökade antalet beviljade tillstånd för judiska bosättare att bygga bostäder . Bara beviljades ytterligare 2300 tillstånd. Därför har antalet bosättare på och i kunnat fördubblas sedan Osloprocessen och är nu uppe i över 400000. Bosättningarna lägger beslag på den bördigaste marken och de största vattentillgångarna. var bosättningarna som öar på . är situationen den omvända; palestinierna tvingas leva instängda i byar och städer. Vad avser utrikesministern att göra för att sätta internationell press på att stoppa expansionen och påbörja avvecklingen av bosättningarna på palestinskt område?
ip · GS10155 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:155 av () till utrikesminister om situationen i , och östra Situationen i de palestinska områdena är nu kritisk som resultat av den israeliska ockupationen. Både människor och varor förhindras röra sig fritt på de ockuperade områdena. Dessutom begår ockupationsmakten övergrepp mot civila i form av allt från trakasserier till rivningar av hus som kollektivbestraffning och genomför olagliga avrättningar. Det finns enligt FN 702 vägavspärrningar på de palestinska ockuperade områdena. Den begränsade rörligheten har dessutom lett till att den palestinska ekonomin kollapsat och minskat . Antalet människor som befinner sig under fattigdomsstrecket har ökat från 650000 till 1,9 miljoner. Den politik som för innebär en starkt begränsad rörlighet för människor och varor och står i direkt konflikt med den humanitära rättens grundläggande principer om att civilbefolkningen ska skyddas vid konflikt och ockupation. Den politik som för med kollektivbestraffningar, illegala avrättningar och ett våld som drabbar civila står också i direkt konflikt med den humanitära rättens grundläggande principer om att civilbefolkningen ska skyddas vid konflikt och ockupation. Trots att fjärde förbjuder inflyttning av den egna befolkningen till ockuperad mark har den israeliska regeringen ökat inflyttningstakten drastiskt. var bosättningarna som öar på . är situationen den omvända; palestinierna tvingas leva instängda i byar och städer. i fastslog att alla parter till fjärde är skyldiga att sörja för att följer den internationella rätten. Hur avser utrikesministern att agera för att och EU ska att se till att efterlever att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt utgör överordnade principer när det gäller att skapa två säkra och oberoende stater? Hur avser utrikesministern att agera för att och EU ska se till att i Haags rådgivande yttrande och FN:s uppföljande beslut genomförs i praktisk politik? Hur avser utrikesministern att agera för att och EU ska se till att muren på ockuperad mark rivs och bosättningarna inte utvecklas utan avvecklas?
ip · GS10158 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:158 av () till utrikesminister om assyriers, kaldeérs och syrianers situation i Mitt i det kaos som råder i efter kriget lever också assyrierna, syrianerna och kaldéerna, som trots sin urgamla historia i är en av ganska bortglömda nationella minoriteter. har vi sett hur de tvingats att lämna sitt fosterland på grund av allt svårare förföljelser. Redan under regim blev de förföljda och trakasserade, men i dagens politiska vakuum har attackerna intensifierats. Det som befarades redan i början av kriget har blivit en realitet. kom det samordnade terrordådet mot sex kyrkor i och , då flera människor miste livet. Nästa stora attack kom och riktades mot fem kyrkor i . Attackerna fortsätter alltjämt mot affärsmän, enskilda kända personligheter och snart sagt alla som samarbetar med västerlänningar, till exempel tolkar. Förutom att terrorister och extrema grupper kidnappar kristna för att pressa till sig pengar, använder de också andra metoder. De trakasserar sådana som bär kristna symboler, skickar brev med direkta hot och skriver slagord på väggar, med innebörden "antingen blir ni muslimer eller lämnar landet" och "kristna har ingenting här att göra". Det förekommer även att assyriska, kaldeiska och syrianska kvinnor hotas till livet om de inte bär slöja utanför hemmet. Dessa händelser har drivit fram en ny våg av utvandring för assyrier, syrianer och kaldéer, som känt sig tvingade att lämna sitt land. Enligt ett flertal källor har över 50 000 assyrier, syrianer och kaldéer flytt efter attackerna mot kyrkor. hålls allmänna val i , och för att valet ska gå rätt till bör alla medborgare behandlas lika. Trots att assyrierna, syrianerna och kaldéerna är en nationell minoritet i erkänns de inte, utan betraktas och betecknas bara som "kristna" och kommer sannolikt att förnekas deltagande i de förestående valen. Kurder, araber och turkmener är muslimer, men de benämns efter sin nationalitet och inte efter sin religion. Detsamma bör gälla assyrier, syrianer och kaldéer. För att kunna förverkliga demokratin i bör samma status ges till alla folkgrupper oavsett nationell identitet, religion och position i samhället. Jag vill mot bakgrund av detta fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att, inom FN, EU och andra internationella samfund, bättre uppmärksamma assyriernas, syrianernas och kaldéernas situation i och för att garantera ökad säkerhet och trygghet för dem?
ip · GS10159 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:159 av () till försvarsminister om amfibiekåren Försvarsmakten har genomgått stora förändringar . När man beslöt att lägga ned de gamla kustartilleriförbanden växte en ny typ av förband fram, amfibieförbanden. Dessa skapades med bland annat en världsunik kompetens, rörlig strid i skärgården. Då inget annat land i världen besitter denna kompetens är vår kunskap internationellt efterfrågad. Detta visar sig, bland annat av de intresseförfrågningar som FN framfört till . I försvarspropositionens förslag till ny grundorganisation föreslås bland annat att Amf1 i flyttas till samt att Amf4 och AmfSS ska läggas ned. Den arbetsrättsliga lagstiftningen medger inte att den nuvarande personalbundna kompetensen kan medfölja flytten till . Detta kombinerat med nedläggningarna av Amf4 och AmfSS gör att samtliga tjänstgörande amfibieofficerare, ett helt vapenslag, hamnar på riksturordningslistan med väldigt begränsade möjligheter att återgå i amfibisk tjänst. Detta på grund av att turordningskretsar är kopplade till ortsbegrepp och riksturordning för uppsagd personal. Således kommer det nya amfibieregementet på att i första hand bemannas av personal som är stationerad på , utan någon amfibiekompetens. Detta kombinerat med den uppsägning på grund av arbetsbrist som ÖB nu är tvungen att lägga fram leder till att amfibiekåren urholkas. Den amfibiekompetens man byggt upp riskerar att helt försvinna när officerare inom skrået sägs upp och försvinner från Försvarsmakten. Jag vill nu mot denna bakgrund ställa frågan till försvarsminister : Vilka åtgärder tänker hon vidta för amfibiekårens fortsatta överlevnad och hur har hon tänkt att bevara den kompetens som officerare inom amfibiekåren besitter?
ip · GS10160 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:160 av () till utbildnings- och kulturminister om kulturverksamhet för äldre Människan har både materiella och immateriella behov. Bådadera måste tillfredsställas för att hela människan ska leva och må bra både fysiskt och psykiskt. menar att det i hela samhället råder en för stor fokusering på materiella värden och tillgångar på bekostnad av de immateriella värdena. En sådan utveckling riskerar att försämra såväl den fysiska som den psykiska hälsan bland människor. Inom sjukvården har en medvetenhet om de immateriella värdenas betydelse för hälsan vuxit sig allt starkare . Att kropp och själ hör ihop är erkänt av professionen. Många sjukhus och andra vårdinrättningar intresserar sig för kulturens möjligheter att påverka patienternas hälsa. Såväl den nära kulturen, i form av böcker, konst och musik, som den yttre sjukhusmiljön, i form av arkitektur och inredning, påverkar patienter och personal. De flesta konstformer manar till kommunikation och eftertanke vilket verkar stimulerande för alla människor som befinner sig i sjukhusmiljön. Konsten kan inbjuda till samtal i en påfrestande situation eller verka lugnande i en stressad miljö. Med den forskning som finns ser vi att kulturens inverkan på hälsan har påtaglig betydelse, både i förebyggande och i direkt syfte. Tillgång till kulturupplevelser gör att vi lever , mår bättre och att tillfrisknandet hos personer som är sjuka påskyndas. Kulturens betydelse för hälsan gäller alla människor men en särskild betydelse kan den få inom äldreomsorgen. Forskning har visat att på äldreboenden där de äldre regelbundet fått tillgång till kulturella aktiviteter som musik, högläsning eller samtal kring konst minskar behovet av mediciner och de äldre ökar sina sociala aktiviteter. Även bland demenssjuka kan personalen se en tydlig förbättring när de till exempel får höra musik som de känner igen. Att ge kulturen en mer framträdande plats inom äldreomsorgen kan ge de äldre en ökad livskvalitet. Det kan även innebära en ekonomisk vinst i och med att de äldre mår bättre och behovet av vård och mediciner minskar. Tillgången till kultur inom äldreomsorgen är ytterst begränsad. När kulturaktiviteter förekommer är det oftast som ett tillfälligt besök vid ett enstaka tillfälle. Jag anser att kulturen måste få bli ett naturligt inslag i äldreomsorgens vardag. Jag vill därför fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att ta till vara kunskapen om kulturens betydelse för hälsan och göra kulturen mer tillgänglig för äldre till exempel inom äldreomsorgen?
ip · GS10161 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:161 av () till socialminister om de sämst ställda pensionärernas situation Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett av välfärdspolitikens angelägnaste mål. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Över 1,5 miljoner människor är eller äldre. Det motsvarar av hela befolkning. Att kunna åldras med bibehållen värdighet måste garanteras varje människa, men alltför många äldre har en bristande tilltro till samhällets förmåga att garantera trygghet och oberoende och känner oro inför av livet. Ingen ska på sin ålders höst behöva oroa sig för sin försörjning. Många förväntar sig att statens åtagande inför kommande pensionering ska vara tillräckligt. Andra har tecknat privata pensions-, kapital- och sjukförsäkringar i övertygelsen att statens ekonomiska åtaganden inte räcker för den standard de vill ha. Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat samtliga pensionärer hårt, bland annat genom nedskärningar och brister inom äldrevården samt de växande vårdköerna. hade pensionärer mellan och uppåt den lägsta ekonomiska standarden jämfört med samtliga åldersgrupper. Pensionärer hade en lägre ekonomisk standard än gruppen 0@17 år respektive 18@24 år! Gruppen pensionärer som var relativt fattig ökade . Antalet fattiga pensionärer ökade med över . I den ekonomiska vårpropositionen beskrivs det på följande sätt "Ålderspensionärernas relativa ekonomiska standard förbättrades påtagligt , därefter återgick deras relativa position successivt till nivå." I och med att den nya pensionsreformen, som står bakom, trätt i kraft har situationen för pensionärerna förbättrats. Pensionsreformen leder till att pensionssystemet blir stabilt och att pensionerna säkras. Därutöver har godtagit att ett äldreförsörjningsstöd införs för att i största möjligaste mån minska behovet av långvarigt socialbidragsberoende bland äldre. Dessa två reformer har varit viktiga för en positiv utveckling av de äldres ekonomiska standard. Trots dessa förändringar lever en stor andel av pensionärer fortfarande under mycket knappa förhållanden. Många vittnar om den sorg och bedrövelse som de känner när de inte har råd med en julklapp till sina barnbarn. Bland de pensionärer som har det ekonomiskt svårast återfinns en stor andel kvinnor. För att trygga den ekonomiska situationen för de äldre behöver således flera förändringar genomföras. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för de kvinnliga pensionärer som har det sämst ställt?
ip · GS10164 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:164 av () till statsminister om åldersgräns för högre statliga tjänster Regeringen har utnämningsrätt till det som kallas för högre statliga tjänster. Här inbegrips tjänster såsom domare, generaldirektörer för statliga verk och myndigheter, styrelseordförande och landshövdingar. I har utarbetats en praxis som styr hur gammal en person som tillsätts till högre statliga tjänster får vara. I övriga samhället är rätt att arbeta till numera en generell regel. Den tillämpas dock inte på högre statliga tjänster, där 65-årsregeln normalt är en övre gräns. Vi anser att man måste tillämpa en större flexibilitet på detta område för att tillgodogöra sig erfarenhet och kompetens. Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att ändra praxis så att människor kan komma i fråga för högre statliga tjänster?
ip · GS10165 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:165 av () till jordbruksminister om konsumenträtt för äldre Många av de tjänster som betyder mest för medborgarna, i synnerhet de äldre, är offentligt reglerade. Tyvärr betyder detta att lagar och regler som stiftats för att skydda konsumenterna inte är tillämpliga. Ett exempel på detta är konsumenttjänstlagen. Den är tillämplig på avtal om vissa tjänster som näringsidkare utför åt konsumenter. Även offentliga organ kan omfattas av näringsidkarbegreppet, om de ägnar sig åt verksamhet av ekonomisk natur. Är det däremot fråga om arbeten och liknande som utförs som ett led i offentlig förvaltning under sådana förhållanden att det, enligt förarbetena, framstår som främmande att tala om att det föreligger ett privaträttsligt förhållande mellan näringsidkare och konsument, är konsumenttjänstlagen inte tillämplig. Produktsäkerhetslagen är ytterligare ett exempel. I lagen finns bestämmelser som syftar till att motverka att farliga varor och tjänster orsakar person- och egendomsskada. Ursprungligen omfattade lagen varor och tjänster tillhandahållna i näringsverksamhet, men efter en utvidgning av lagens tillämpningsområde 1996 omfattar lagen även varor som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Trots att yrkat att den svenska produktsäkerheten även ska omfatta offentliga tjänster har så inte skett. Att offentliga tjänster inte faller under produktsäkerhetslagen leder till att likartade tjänster blir föremål för olika slags kontroll beroende på vem som är huvudman i det enskilda fallet. Lagstiftningen är således inte konkurrensneutral. En grupp som ofta är hänvisade till att använda sig av offentliga varor och tjänster är de äldre. Att just dessa varor och tjänster inte omfattas av den konsumentmakt och den konsumenträtt som gäller för andra varor och tjänster är därför oerhört olyckligt. Den snedvridning av konkurrensen som nuvarande regler ger upphov till är inte rimlig. Det torde vara just på detta område som valfriheten betyder mest. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att konsumentskyddet ska gälla även offentliga tjänster?
ip · GS10166 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:166 av () till justitieminister om god man och förvaltare God man och förvaltare kan förordnas i en rad olika situationer. Ofta är det fråga om äldre personer som behöver viss hjälp med att bevaka sin rätt, men det kan även vara fråga om underåriga och psykiskt sjuka. En god man ska enligt lagen vara rättrådig, erfaren och lämplig för uppdraget. Kontroll av gode män och förvaltare utövas av överförmyndaren som i sin tur kontrolleras av . De flesta gode män och förvaltare tillgodoser sina klienters intressen på ett mycket bra sätt. Tyvärr har dock åtskilliga fall uppdagats där personer missbrukat sin ställning som god man eller förvaltare. Det finns anledning att befara att mörkertalet icke är obetydligt. Även överförmyndarslarv har förekommit. Att missbruka sin ställning som god man eller förvaltare är särskilt allvarligt eftersom de som fått en god man eller förvaltare förordnad inte själva kan bevaka sin rätt. Det är orimligt att kräva att dessa personer ska anmäla sin gode man eller förvaltare och sedan bevaka sina intressen gentemot denne. Överförmyndarna måste därför ges ett utökat tillsynsansvar. Uppenbarligen behövs det någon form av skyddsmekanism som automatiskt håller individen skadeslös när en god man eller förvaltare missköter sig. Övervägas bör därför om förordnandet skulle kunna förenas med något slags ansvarsförsäkring som träder i kraft och ger huvudmannen ersättning för en skada som den gode mannen eller förvaltaren vållat. Det finns ingen grundutbildning som gode män och förvaltare måste genomgå innan de förordnas. I ett så viktigt uppdrag måste kompetenskrav ställas. Den som är i behov av hjälp måste kunna känna sig trygg med att det stöd som samhället erbjuder också är tillförlitligt. Ett införande av en enhetlig grundutbildning för blivande gode män och förvaltare måste därför övervägas. Det ovan anförda visar att det är nödvändigt att regelverken och tillsynen vad gäller , överförmyndarens, gode mannens och förvaltarens verksamheter förbättras till fromma för de utsatta personer som inte själva kan ta hand om sin ekonomi, bevaka sin rätt eller sörja för sin person. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra regelverken beträffande gode män, förvaltare och överförmyndare? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra tillsynen över gode män, förvaltare och överförmyndare? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att alla blivande gode män och förvaltare ska få genomgå en grundutbildning?