ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10364 · 2004-03-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:364 av (m) till finansminister om trängselskatt för miljö- och taxibilar Av det lagförslag om så kallad trängselskatt som regeringen presenterat 2004 @ och som ska gälla i hela landet men till en början endast tillämpas inom @ framgår bland annat att syftet med lagen är att få ned trängseln på huvudstadens gator och att främja miljövänliga transportmedel. Genom att ta ut en särskild "tullavgift" (= skatt) för fordon som under vissa timmar passerar mellan och inom vissa zoner, som staden delas in i, förväntas trafiken minska främst under rusningstid. Majoriteten i har i beslut undantagit taxi- och miljöbilar samt endast SL:s bussar från avgiftsskyldighet. Enligt lagförslaget torde dock sådan befrielse ej kunna komma i fråga, dels på grund av att det saknas juridiskt hanterbara definitioner, dels för att undantag torde strida mot vissa konkurrensrättsliga bestämmelser. De flesta bussar kommer därför, enligt förslaget, att undantas. Och frågan om hur färdtjänsten @ som ofta utförs av taxiföretag @ ska lösas är ännu obesvarad. Det kan således konstateras att ett förslag som presenterats främst som ett miljöprojekt i väsentliga avseenden inte kommer att gynna miljövänliga fordon. I praktiken kommer till exempel förare av miljöanpassade bilar att tvingas betala trängselskatt, eller miljöavgift, medan till exempel orena dieseldrivna bussar kan passera utan sådan skatt. Stora fordon @ som orsakar mer trängsel @ ges "gratis" tillträde till innerstaden medan till exempel förare av små elbilar tvingas betala. 1.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att undanta miljö- och taxibilar från den trängselskatt som lagförslaget föreskriver? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge förslaget om trängselskatter en mer konsekvent miljöprofil? 3.Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av att förslaget om trängselskatter träffar miljöanpassade bilar men befriar till exempel orenade, dieseldrivna bussar från sådan skatt?
ip · GR10366 · 2004-03-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:366 av () till finansminister om trängselskatt och skattetillägg När en kommun inför biltullar ter det sig rimligt att de personer som låter bli att betala tullkostnad tvingas böta för detta. I ett biltullssystem där tullavgiften i praktiken är en skatt uppenbarar sig däremot en mängd problem. Detta har särskilt tydliggjorts i det lagförslag om trängselskatter som förväntas behandla . Det framgår av lagförslaget att bilägare som inte betalar skatten ska betala 500kr i tilläggsavgift. Formellt ska tilläggsavgiften fungera som ett skattetillägg där man förväntas betala . Ett skattetillägg innebär dessvärre att man förväntas betala utan uppmaning och att inga direkta inbetalningskort brukar skickas ut till den skattskyldige. Att använda konstruktionen skattetillägg vid utebliven biltullsbetalning kan komma att stå i strid med både allmän rättstrygghet och bokföringslagen. Att skattetillägget ska vara betalt innebär också en mycket kort tidsfrist. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att tillse att allmän rättstrygghet bibehålls om skattetillägg införs som bötesmetod vid utebliven biltullsbetalning?
ip · GR10367 · 2004-03-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:367 av () till finansminister om utlandsregistrerade fordon och trängelskatter I lagförslaget om trängselskatter framgår att utlandsregistrerade fordon ska undantas helt från betalningsskyldighet. Det finns ingen tydlig motivering till detta i förslaget, men troligtvis skulle det tekniska systemet bli alltför komplicerat om även utländska registreringsskyltar måste registreras och analyseras. Icke desto mindre utgör ett sådant undantag problem, inte minst gällande konkurrensfördelar. har problem med tillväxten och lider hårt av den hemmagjorda lågkonjunkturen som bygger på stora skattehöjningar. Det har kommit siffror som visar att arbetslösheten stiger, nyföretagandet minskar och konkurserna ökar i . Till detta ska kopplas att färre och färre väljer att flytta till . Mycket av långtradartrafiken i passerar på ett eller annat sätt . För de som kommer med båt till och finns inga alternativ till att passera den tullzon nu riksdag ska fatta beslut om. Om utlandsregistrerade fordon undantas från biltullar/trängselskatter innebär detta en klar konkurrensfördel gentemot svenska åkeriföretag. Att undanta utlandsregistrerade fordon medför också konsekvenser i ett system som av företrädare betecknas som miljövänligt. I enlighet med det lagförslag som presenterats kommer svenska bilar av miljöklass1 att betala "miljöavgift" medan utlandsregistrerade bussar och långtradare helt undantas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att säkerställa att svenska åkerier inte drabbas negativt när utlandsregistrerade fordon undantas från trängselskatt? 2.Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att lagen om trängselskatter inte ska strida mot ? 3.Har finansministern gjort den bedömningen att den eftersträvade miljöprofilen uppnås genom att undanta utlandsregistrerade fordon från att betala "miljöavgift"?
ip · GR10368 · 2004-03-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:368 av () till finansminister om avdragsrätt för trängselskatt Det framgår av 9kap. 4§ inkomstlagen att svenska allmänna skatter inte får dras av. Det betyder i praktiken att bland annat och statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt och kupongskatt inte får dras av. Däremot får särskilda skatter dras av, det framgår exempelvis i inkomstskattelagen att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. I den departementspromemoria som presenterat framgår med all önskvärd tydlighet att trängselskatter är att betrakta som en särskild skatt. Det betyder att trängselskatten enligt gällande lagar ska dras av om den utgör en utgift för inkomstens förvärvande. Ändå föreslås i lagförslaget att trängselskatten ej ska få dras av varken i näringsverksamhet, tjänst eller kapital. Det förslag som presenterats föranleder alltså tillägg i inkomstskattelagen och innebär att en helt ny princip introduceras i svensk skattelagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående önskar jag ställa följande frågor till ansvarigt statsråd: 1.På vilket sätt avser finansministern att garantera att trängselskatterna i inkomstskattelagen kommer att betraktas som en särskild skatt? 2.Om svaret är nekande på fråga 1, hur motiverar finansministern att en ny princip introduceras i svensk skattelagstiftning?
ip · GR10369 · 2004-03-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:369 av () till statsrådet om jämställdhet inom idrottsrörelsen Idrottsrörelsen i har skördat flera VM-medaljörer i olika grenar, de flesta utmärkande idrottarna är unga kvinnor som får chansen att representera i världen och stärka vår bild på ett jämställt samhälle där det satsas på kvinnor. Tyvärr speglar sig inte den bilden i specialförbundens styrelser inom idrotten, där är av ledamöterna kvinnor. Trots att jämställdhetsplanen som antogs på stämma 1989 hade som delmål att kvinnor och män ska vara representerade med vardera i rådgivande och beslutande organ. Det är ofta genom idrottsverksamheten som barn och ungdomar skaffar sig sina första kontakter med världen utanför hemmet och skolan. Idrottsverksamheten är även en viktig aktör i arbetet med integration av ungdomar med olika värderingar. Idrotten har inga kulturella, religiösa eller ideologiska mål och därför är det så viktigt att jämställdheten ställs i fokus även där. Det är inom idrottsverksamheten många får kontakt med demokratins värderingar, just därför är det viktigt att vi stimulerar och stöttar unga kvinnor när de tar plats i en styrelse. Grunden för deras självförtroende läggs där, det självförtroendet som senare i livet kommer att göra det självklart för dessa kvinnor att våga ta plats, på arbetsplatsen och i styrelserummet. Finns det planer från statsrådets sida att ta upp det faktum att idrottsrörelsen, trots jämställdhetsplaner, inte uppnår målen för jämställd representation inom idrottsrörelsens styrelser?
ip · GR10370 · 2004-03-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:370 av () till statsrådet om resurser I regleringsbrev anges ett mål att beslut ska fattas i asylärenden och att den totala väntetiden för en asylsökande ska vara högst . Trots det var det av de beslut som fattades som avgjordes . I budgeten fick minskade anslag. Även om nu håller på att införa snabbare och effektivare handläggning så riskerar ändå handläggningstiderna att försämras eftersom det finns ett stort antal gamla ärenden som väntar på avgörande. Minskade anslag innebär minskade personalresurser. Det håller inte att som ena året utöka antalet anställda på för att igen minska personalen när antalet asylsökande förväntas sjunka. Det arbete som personalen ska utföra kräver kompetens och erfarenhet. Det är människors framtida liv de har i sina händer. Det hjälper inte att utbilda personalen i hur man ska utreda barn om samma personal måste sluta året därpå. Det är naturligtvis svårt att göra prognoser om antalet asylsökande i en föränderlig värld. Därför krävs en flexibel organisation vilket också själva föreslår att få genomföra i budgetunderlaget för 2005-2007 som lämnats till regeringen. Enligt statistik från var 6689 ärenden som inte avgjorts hos mer än . Detta motsvarar av alla ej avgjorda ärenden. begär också extramedel för att kunna arbeta av dessa gamla ärenden som ligger. Jag instämmer i att det är nödvändigt att bevilja extra pengar för att det snabbt ska kunna fattas beslut om de gamla ärendena, både av ekonomiska skäl och av humanitära skäl. Långa väntetider kostar pengar i mottagningssystemet. avsatte för i sitt budgetförslag utöver regeringens förslag till själva asylprocessarbetet för att minska kostnaderna i mottagningssystemet. De människor som får vänta bryts ner av passivitet och ovisshet. I många fall är det barn som far mycket illa. När de gamla ärendena behandlas måste särskild hänsyn tas till barnens bästa. De långa handläggningstiderna vid medför att den totala handläggningstiden blir lång. Samma särskilda hänsyn till barnens bästa måste också tas vid avgöranden hos i de ärenden som är gamla. Oavsett om det är ett första överklagande eller en ny ansökan. Mina frågor till statsrådet är Avser statsrådet att verka för att regeringen anslår extra medel till och de ska ges möjlighet att hantera gamla ärenden och nå de av regeringen uppsatta målen om väntetider? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att de asylsökande barn som har vistats i landet än , som är den handläggningstid som regeringen satt som mål för asylprocessen, får en snabb behandling där särskild hänsyn tas till portalparagrafen om barnens bästa?
ip · GR10371 · 2004-03-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:371 av () till finansminister om utredning om idrottens skattesituation En idrottsförening eller annan allmännyttig ideell förening ska ägna sig åt den verksamhet som är syftet med föreningen. Det vill säga en tennisklubb ska ägna sig åt tennisspel. Tyvärr läggs alltmer tid inom föreningarna på att hålla reda på olika skatteregler. För att få en uppfattning om hur skattereglerna ser ut och även komma med förslag till förändringar gjorde en egen utredning om idrottens olika skatter, vilken presenterades . konstaterar i utredningen att reglerna är komplicerade och oklara men också att det är viktigt att reglerna ska tillämpas lika för alla. För att få ett tydligt och klart regelverk har gjort en framställan till regeringen om att en statlig utredning ska tillsättas. Statsrådet lovade vid 2003 att en översyn skulle göras av idrottens skattesituation. På en skriftlig fråga om vad som händer med utredningen svarade finansministern att det pågår en dialog med . Idrottsminister har också sagt vid frågestund att regeringen ska ta ett samlat grepp över idrottens skatter. Vid kontakt med svarar de att de väntar på besked från . Många är engagerade i idrottsrörelsen och intresserade av vad som händer. Det är därför angeläget att den utredning som kommer till stånd blir en parlamentarisk utredning så att alla partier får insyn i vad som händer. Även övriga allmännyttiga ideella föreningar får alltmer komplicerade skatteregler varför det vore önskvärt att utredningen utvidgas även till att omfatta allmännyttiga föreningar i allmänhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: Avser finansministern att tillsätta en utredning för att utreda idrottens skatter? Avser finansministern se till att en sådan utredning blir parlamentarisk? Avser finansministern se till att en sådan utredning utvidgas till att omfatta alla allmännyttiga ideella föreningar?
ip · GR10372 · 2004-03-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:372 av () till justitieminister om domstolarna och rättsväsendet i har utrett en minskning av antalet domstolar, bland annat i . Låt mig slå fast att domstolsväsendet kan behöva en reformering. Statsministern har slagit fast att rättsväsendet behöver förbättras för att skapa en bättre "inre" trygghet för medborgarna. Såväl polisens verksamhet som domstolsverksamheten är här viktiga liksom kriminalvården. Om statsministern menar allvar med sitt uttalande rimmar detta dåligt med den minskning som synes förberedas i förslag bland annat beträffande antalet domstolar i . Som jag ser det innebär en minskning av tingsrätterna att förutsättningarna för polisens och rättsväsendets möjligheter försämras framöver och att statsministerns löfte om en bättre inre trygghet inte kan förverkligas. Detta gäller inte minst med landets sydliga gräns. Jag befarar att handläggningstiden vid brottsutredningar kan bli längre, liksom jag ifrågasätter att större tingsrätter är effektivare än mindre. Vidare förefaller det saknas underliggande analys av behovet av specialiseringar inom domstolsväsendet. Jag frågar därför justitieministern: Har justitieministern gjort någon analys av huruvida handläggningstiden verkligen kommer att förkortas vid brottsutredningar i med en reducering av antalet domstolar? Har justitieministern dragit slutsatsen att underlaget ger klart stöd för att det är mer effektivt med dömande i större tingsrätter än mindre ur ekonomisk aspekt? Har justitieministern gjort någon analys av huruvida det finns behov av specialisering inom domstolsväsendet?
ip · GR10374 · 2004-03-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:374 av () till utrikesminister om kurderna i Läget för kurderna har förvärrats i de kurdiska områdena i . Att situationen har blivit mycket allvarlig och kulminerat i våldsamma sammandrabbningar mellan kurder och arabiska nationalister kommer inte som en överraskning. Trycket på kurderna i har ökat och ledningen i har inte agerat när arabiska nationalister gått till angrepp mot kurdiska byar och attackerat enskilda kurder. Kurder särbehandlas i . Inför den fotbollsmatch som utlöste den senaste tidens våldsamma sammandrabbningar genomgick enligt uppgift alla kurder i publiken en säkerhetskontroll medan supportrar för det arabiska laget släpptes in utan någon som helst kontroll. Under bråket mellan supportrarna började säkerhetsvakterna skjuta skarpt mot kurderna och attackera kurder tillsammans med de ditresta arabiska nationalisterna i stället för att skilja supportrarna åt. Detta ledde till en upprorsstämning bland kurderna. Allt detta lär ha pågått med polisens och säkerhetstjänstens goda minne. Kurderna har demonstrerat och protesterat mot förföljelserna och mer än 100000 kurder har varit på Qamishlis gator och visat sitt missnöje med regeringen. Man har bränt ned en del av och vält statyer av den avlidne presidenten . Soldater och även militärflyg har satts in mot en del byar, massarresteringar har genomförts och enligt säkra kurdiska källor har ungefär 100 personer dödats och mer än 250 skadats under de senaste dagarnas oroligheter. Kurderna fruktar nu att ett mardrömsscenario håller på att iscensättas vars omfattning vi nu bara kan ana oss till. Armén har tagit över kurdiska städer. Militära pansarfordon, helikoptrar och tanks patrullerar i städerna. Flera tusen kurder har arresterats och utegångsförbud råder. Telekommunikationerna fungerar inte längre och elen är avstängd. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag utrikesministern: Vilka åtgärder har utrikesministern för avsikt att vidta för att rikta uppmärksamhet mot den syriska regeringens agerande i området? Hur avser utrikesministern att agera för att kräva att de gripna kurderna friges och att militären drar sig tillbaka från kurdiskt område?
ip · GR10375 · 2004-03-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:375 av () till statsrådet om kvalitet inom barnomsorgen kommer många förskollärare och barnskötare att gå i pension. Det ställer stora krav på nyrekrytering av kompetent personal inom båda yrkesgrupperna, för att stärka kvaliteten. Jag känner stor oro över att nyutbildad förskolepersonal väljer att arbeta inom skolan och inte i förskolan. Detta då förskollärarna länge har försökt att arbeta under samma villkor som andra grundskollärare när det gäller arbetstider, lön och planeringstid för att kunna bedriva en bra pedagogisk verksamhet. Tyvärr har det inte lyckats då den kommunala ekonomin inte har tillåtit detta. Därutöver vill jag också hävda att förskollärarjobbet är ett kvinnodominerat arbete. Och så länge som samhället underskattar kvinnors arbete och låter ekonomin styra vår barnomsorg, så kommer förskolan fungera som ett dragspel för den kommunala ekonomin. Barngruppernas storlek inom barnomsorgen är ett uttryck för kvalitet i verksamheten. är det alltför stora barngrupper på många håll. Som förskollärare vet jag att mindre grupper är bra för barnen och den pedagogiska verksamheten. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att öka rekrytering av förskollärare och förbättra förskollärarnas arbetsvillkor? Vilka initiativ ämnar statsrådet ta för att minska barngrupperna?
ip · GR10376 · 2004-03-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:376 av () till socialminister om kostnader för sjukförsäkringen En av de viktigaste frågorna när det gäller att få fart på tillväxten i är att få ned sjukfrånvaron. Den har nått en omfattning som utöver personligt lidande medför oerhört stora kostnader både för det offentliga och för samhället i stort. Det gäller de direkta kostnaderna för både företag och stat men framför allt de långsiktiga konsekvenserna oroar. Företagen tappar i kompetens och staten måste finansiera långtidssjukskrivningar. Den höga sjukfrånvaron drabbar inte bara enskilda människor utan utgör ett hot mot många företag. De allra flesta företag erbjuder en bra arbetsmiljö och jobbar medvetet för att medarbetarna ska utvecklas, trivas och må bra på jobbet. Vi har också en bra arbetsmiljölag i landet. Vi har få arbetsskador. Ändå har vi bland de högsta sjukskrivningstalen i . av alla människor mellan har varit sjukskrivna . Väldigt många blir också förtidspensionerade. Antalet förtidspensionerade och motsvarande kostnader stiger lavinartat. Sjukfrånvaron påverkas alltså sannolikt av andra orsaker än arbetsmiljön. Många företagare känner därför en djup oro inför ett sjukförsäkringssystem där de tvingas ta ett ökat ekonomiskt ansvar utan att i grunden kunna påverka frånvaron. Sjukfrånvaroutvecklingen har också lett till att många företag är rädda för att dra på sig ökade kostnader om man nyanställer. Detta är extra allvarligt eftersom ungdomsarbetslösheten i har börjat nå rekordnivåer. I mitt hemlän är situationen akut och ytterst oroande. I har vi störst andel öppet arbetslösa i åldern 18@24 år i landet. I genomsnitt är av befolkningen i den åldersgruppen i länet öppet arbetslösa eller deltar i något program. Det finns kommuner där av de unga mellan är arbetslösa. Detta redan allvarliga läge riskerar förvärras vid ytterligare kostnadsövervältringar på arbetsplatserna. Det krävs därför en mängd olika åtgärder för att vända utvecklingen. På kort sikt innebär också de oklarheter som råder just nu beträffande kostnaderna för sjukförsäkringen stora problem i den pågående lönerörelsen. Den avsiktsförklaring som regeringen tillsammans med och presenterade har inte skapat full klarhet. Detta är besvärande för vårt lands företagare. För att det ska bli möjligt att sluta de långsiktiga avtal som alla vill se måste därför regeringen ge företagen svar på ett antal centrala frågor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till ministern: Har ministern tagit ställning till hur den så kallade 15-procentaren kommer att vara konstruerad? Har ministern tagit ställning till hur högkostnadsskyddet kommer att vara utformat? Har ministern tagit ställning till hur stor arbetsgivaravgiftssänkningen blir?
ip · GR10377 · 2004-03-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:377 av () till statsrådet om barnbidrag som ett stöd även till pappor För barn som är bosatta i ska av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran lämnas allmänt barnbidrag med . Rätten att uppbära barnbidrag har i normalfallet modern enligt §4. Det framgår av lagen om allmänna barnbidrag . I en familj där både mamma och pappa sammanbor med barnet uppstår i normalfallet inga problem med att bidraget utbetalas till mamman. Man får förutsätta att familjen kan hantera detta på ett klokt sätt. Värre är det när föräldrarna separerar, vilket sker i mer än hälften av alla familjer och är ett förhållande som lagstiftaren knappast kunde föreställa sig. De flesta föräldrar har delad vårdnad efter en separation och i många fall ett växelvis boende. Det är viktigt för barnet att ha en god kontakt med båda föräldrarna. Lyckligtvis, för både barn och föräldrar, blir pappor mer närvarande, i stället för att inta en varannan helgförälders roll. Det som inträffar i en situation som beskrivs är att barnbidraget även fortsättningsvis kommer att utbetalas till mamman, detta trots att barnet vistas hos båda föräldrarna. Det förhållandet att en pappa inte har en laglig rätt till hälften av barnbidraget leder till att han inte får del av ett allmänt bidrag vars syfte är att underlätta barnets uppfostran och uppehälle. Även om denna fråga för flera får en positiv lösning, finns det exempel på situationer där pappan går miste om hela barnbidraget. För en pappa med fyra barn som bor växelvis, betyder avsaknad av laglig rätt till barnbidrag att han går miste om hälften av (inkl. flerbarnstillägg). Det är en form av diskriminering som inte kan vara lagstiftarens intention. Målsättningen är att ge föräldrar av båda könen rättvisa förutsättningar att utöva ett aktivt föräldraskap. I föräldraskapet ryms som en naturlig del kostnader för uppehälle, aktiviteter, kläder och annat som ett barn behöver få hos båda föräldrarna. Det är viktigt att lagen om allmänna bidrag moderniseras och anpassas till familjens situation och inte till den kärnfamiljsidyll som rådde för flertalet . 1.Gör statsrådet den bedömningen att det ur jämställdhets- och rättvisesynpunkt är rimligt att frånskilda och ensamstående pappor diskrimineras när de utestängs från en laglig rätt att få del av barnbidrag? 2.Om inte, avser statsrådet att ändra den ålderdomliga lagstiftningen som i minskar möjligheten för pappor att ta en aktiv del i barnets fostran och umgänge? 3.När kan , enligt statsrådets bedömning, förvänta sig ett initiativ i detta ärende?