ip · GR10331 · 2004-03-08 00:00:00 — Interpellation 2003/04:331 av () till statsrådet om lagen om allmännyttiga bostadsföretag Lagen om allmännyttiga bostadsföretag (2002:102) tillkom för att försvåra ombildning av kommunalt ägda hyresrätter till bostadsrätter/äganderätt. Detta ska enligt lagen åstadkommas genom att ombildning får ske bara om det efter ombildningen finns kvar en sådan mängd lägenheter i ägo att hyrorna för dessa lägenheter kan få ett reellt genomslag i brukvärdessystemet. Detta kräver i sin tur, enligt förarbetena till lagen, att det efter ombildningen måste finnas kvar ett inte obetydligt antal lägenheter i kommunala bostadsföretag. Det är som prövar om ett kommunalt bostadsföretag ska få överlåta fastigheter till de boende. Flertalet exempel finns på att lagen gett upphov till betydande komplikationer och nackdelar för boende som bor i flerbostadshus och som hoppats på möjligheten att kunna äga sin bostad. Ombildning förekommer också i andra typer av boende, såsom radhus. Ett aktuellt fall är östra i kommun. Radhusområdet i östra byggdes . Samtliga fastigheter kom att ägas av det kommunala bostadsföretaget . har de boendes krav på ökat inflytande växt sig allt starkare liksom önskemålet om bättre kontroll över boendekostnaderna. För bostadsföretaget har effektiv fastighetsförvaltning blivit alltmer betydelsefullt. Detta medförde att bostadsföretaget , alltså långt innan nuvarande lagstiftning trädde i kraft, påbörjade en process för att möjliggöra för de boende att köpa loss sina bostäder. På detta sätt kunde man bland annat uppfylla de boendes önskemål om en småskalig och kostnadseffektiv fastighetsförvaltning. Bolaget har dock valt att behålla ett antal radhus för dem som vill fortsätta att hyra sin bostad i området. Det finns i området totalt 960 bostäder varav ca 395 redan har överlåtits till de boende. Ytterligare försäljningar skulle ha varit aktuella om inte lagen om allmännyttiga bostadsföretag hade trätt i kraft. Kontrakt finns skrivna mellan bostadsföretaget och de boende om försäljning. Trots detta har avslagit ytterligare överlåtelser till de boende. Detta har medfört att området i östra har en blandning av boende som fått köpa sitt radhus och de som vill köpa men inte får på grund av beslut. I de radhus som har sålts sköts gemensamhetsutrymmena av ett antal samfälligheter. bär bostadsföretaget ansvar för de kvarvarande fastigheter som ligger insprängda bland sålda radhus. Ur ett förvaltningsperspektiv har det splittrade ägandet medfört ett komplicerat läge för bostadsföretaget. Situationen är mycket otillfredsställande för både de boende och bostadsföretaget. Med anledning av de mycket speciella förutsättningar som råder i östra är det rimligt att ställa sig frågan om ärendet faller under undantag från kravet på tillstånd enligt 2 kap. 8 § lagen (2002:102). Regeringen har möjlighet att meddela dispens från tillståndskravet. Avslag från grundas på att en försäljning anses äventyra bruksvärdessystemet. För att upprätthålla bruksvärdessystemet sägs i lagen att det måste finnas en sådan mängd kommunalt ägda lägenheter att hyrorna för dessa lägenheter kan få ett reellt genomslag vid hyressättningen. Detta kräver att det efter en försäljning måste finnas kvar ett inte obetydligt antal lägenheter i kommunala bostadsföretag. Bostadsföretaget menar dock att det ur bruksvärdessynpunkt saknas skäl att i fallet östra omöjliggöra en överlåtelse. Ur bruksvärdessynpunkt finns det inte något behov av att behålla radhusen inom det kommunala beståndet, det finns inte några likvärdiga lägenheter (radhus) inom det privata beståndet som ur bruksvärdessynpunkt är likvärdiga med radhusen i östra . Det råder partipolitisk enighet om den fortsatta försäljningen av fastigheterna i området. En försäljning skulle frigöra kapital så att bostadsföretaget kunde uppföra nya bostäder i kommun. Lagen om allmännyttiga bostadsföretag (2002:102) har lett till en ohållbar situation för de boende, det allmännyttiga bostadsföretaget och för kommunen som ägare. Lagen motverkar effektiv fastighetsförvaltning och förhindrar boende från att förvalta bostäderna själva. I slutändan påverkas även möjligheten till nyproduktion genom att tillgången till kapital försvåras. En omsättning av fastigheter skulle ge nya möjligheter för kommunen att finansiera nyproduktion. Men även där sätter lagen stopp, vilket visar att det är angeläget att ompröva både lagen och dess tillämpning. Fallet östra visar att lagen slår fel mot både boende, fastighetsägare och kommunalt samförstånd. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av de orimliga konsekvenser som lagen om allmännyttiga bostadsföretag (2002:102) har lett till för både de boende och det allmännyttiga bostadsföretaget i östra ? 2.Avser statsrådet att medverka till att lagen om allmännyttiga bostadsföretag (2002:102), och dess tillämpning, utvärderas?