ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10287 · 2004-02-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:287 av () till justitieminister om förebyggande åtgärder för att hindra sekters utbredning i är ett fritt och demokratiskt land. Vi har slagit vakt och ska slå vakt om religions-, yttrande- och åsiktsfrihet. Vi har rätt att tro och tänka vad vi vill. Om detta är vi eniga. Men det innebär inte att vårt samhälle står fritt från värderingar. Vi reagerar kraftigt mot diskriminering, ojämlikhet och allt slag av våld var det än förekommer för att nämna några områden. Det får inte råda någon tvekan om alla människors lika rätt och värde. Om det skulle kunna bli allas ideal och rättesnöre skulle många problem vara lösta. är det dessvärre inte så. får vi erfara att såväl våld som kränkningar förekommer, trots att vi är så eniga om att detta får inte ske. Många är undrande, förtvivlade och misstänksamma över hur vårt samhälle egentligen fungerar och varför inte politiker gör något. Den tragiska situationen i , en mindre ort i mitt hemlän, har på nytt väckt dessa tankar. "Flata politiker sviker". Så börjar en artikel i (). Artikeln tar upp problematiken med religiösa sekter och undrar varför vi som politiker och beslutsfattare inte tar tag i denna problematik. Det finns anledning att ta till sig av kritikerna. Det är uppenbart att det går att manipulera människor under en täckmantel av religiösa ideal. Med anledning av det som pågår och av de många frågorna kring den tragiska händelsen i vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att inte manipulerande sekter ska få en utbredning i vårt samhälle?
ip · GR10288 · 2004-02-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:288 av () till statsrådet om indragning av tågstopp Staten har ett stort regionalt ansvar för att möjliggöra att hela ska leva. För boende på landsbygden är kommunikationer A och O. Därför är det mycket allvarligt när tåg som har stor betydelse för arbetspendling slutar att stanna i mindre orter. I och planeras flera "tågstopp" att dras in, vilket kommer att påverka flera bygder på ett mycket negativt sätt. Sträckan Göteborg@Oslo drivs av Linx som anser sig ha uppdraget att driva kommersiell internationell trafik. De har av regeringen inte fått något regionpolitiskt direktiv. kommer att helt bli av med sin förbindelse till respektive , vilket drabbar en kommun som efter oerhörda ansträngningar tagit sig igenom en mycket svår period av hög arbetslöshet. Tågstationen är en nyckel till både arbets- och skolpendling. En indragning skulle återigen kunna slå undan benen på denna kommundel. Sträckan Karlstad@Göteborg trafikeras av SJ. Planer finns nu att förkorta restiden genom senare avgångstid på bekostnad av flera viktiga tågstopp som , , och . En månadslång undersökning ger vid handen att södergående morgontåg samt norrgående kvällståg mest är betjänta av att tåget stannar på grund av frekvent arbetspendling. Av i genomsnitt 70 pendlare går drygt hälften på och av i . Det är oerhört allvarligt även ur företagsperspektivet när pendlingsmöjligheterna minskar. Flera företag är mycket beroende av kontakt med högskolor i och samt att pendlingsmöjligheter kan erbjudas för att kunna locka kvalificerade personer att ta anställning. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att se till att förhindra att viktiga tågstopp dras in?
ip · GR10289 · 2004-02-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:289 av () till utbildningsminister om lärarbehörighet och lärartäthet För att uppnå bra studieresultat i skolan spelar läraren en central roll. Välutbildade lärare är A och O för att lyckas med uppgiften. Man kan inte negligera vikten av behöriga lärare som ett medel att uppnå läroplanens kunskapsmål. Enligt en hamnar dock sist bland 14 undersökta länder vad det gäller andelen behöriga lärare. av de heltidsanställda och av de deltidsanställda lärarna saknar behörighet, inget annat land i undersökningen uppvisar sämre resultat. Dessa siffror är självfallet mycket alarmerande. Särskilt med tanke på att situationen spås bli ännu värre . Att i en intervju inte tycktes vara särskilt orolig över situationen utan endast konstaterade att andelen behöriga lärare ska öka gör att oron stiger än mer. I stället för att besvara frågan började nämna något om vikten av att lyfta yrkeslärarnas status vilket i och för sig var ett efterlängtat besked men som helt saknade relevans till ämnet. Jag förväntar mig att regeringen kraftfullt agerar så att tar sig ur dagens sistaplacering. Även om statistiken över lärartätheten inte är lika allvarlig är det ändock märkligt att inte hamnar över genomsnittet med tanke på de resurser som satsas på skolan i jämfört med andra länder. Om inte pengarna går till personal kan man fråga sig vart de går. För är frågorna kring lärarbehörighet och lärartäthet två viktiga frågor. Det är därför beklämmande att ta del av och det är än mer beklämmande att lyssna till svar där ministern inte verkar förstå allvaret i situationen. Med denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka antalet behöriga lärare? Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka lärartätheten på svenska skolor?
ip · GR10292 · 2004-02-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:292 av () till socialminister om självmord Suicid är den vanligaste dödsorsaken i i åldrarna 15@44! dör över så många i suicid som i trafiken, dör dubbelt så många genom suicid än vad som omkom i Estoniakatastrofen. tar en svensk tonåring sitt liv. Det har gjorts massiva insatser för att minska antalet dödsfall i arbetet och i trafiken. Prevention på dessa områden har lönat sig. dödsfall i arbetet minskat med , dödsfall på vägarna, i trafiken, minskat med , som dör genom att ta sitt liv minskat med , dock ej bland unga! Suicid är ett folkhälsoproblem som behöver mötas på flera olika sätt. De som arbetar med suicidpreventivt arbete vittnar om att de mött bristande kunskaper om hur man kan arbeta förebyggande hos flera viktiga personalgrupper. Många tror att självmord inte går att förhindra eller att man inte ska prata om det, för att man då sätter i gång en process som kanske leder fel. finns kunskap om preventivt arbete och den behöver spridas till de personalgrupper som möter suicidnära människor, deras närstående och dem som gör försök att ta sina liv. Det är viktigt att till exempel kunna möta ungdomar med existentiella problem, självmordstankar och suicidbenägenhet. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) arbetar med insamling och förmedling av kunskap och initierar forskning och utvecklingsinsatser för att ytterst förebygga självmord. NASP och anhörigföreningen för Suicid Prevention och Efterlevandes Stöd (SPES) har ett nära samarbete och arbetar jämsides med information och upplysning, den ena med vetenskapen som grund och den andra med smärtsamma, egna erfarenheter som bas. I SPES har alla medlemmar det gemensamt att någon närstående tagit sitt liv. Organisationen, som är politiskt och religiöst obunden har verksamhet över hela landet. Alltsedan starten har föreningen verksamhet drivits på ideell basis. Det är kontaktpersonernas, styrelsens och övriga medlemmars arbete på sin fritid som burit föreningen och dess utveckling . har föreningen vuxit till en storlek där det inte fungerar att driva verksamheten på enbart frivillig bas. Man behöver bemanna sitt kansli för att bättre kunna sköta kontakterna med både medlemmar, representanter för vården, närstående som förlorat någon genom självmord och andra som söker kontakt. Man har även en telefonjour öppen . Föreningen är , inom många delar av landet, den som betyder mest för närstående i deras försök att komma tillbaka till ett meningsfullt liv efter att en nära anhörig tagit sitt liv. För detta får man uppskattande klappar på axeln för att fortsätta sitt arbete. Det är inte tillräckligt. Regelverket gör att man inte räknas som , eftersom de anhöriga inte längre finns. har tidigare beslutat att omsätta WHO:s stödmaterial för självmordsprevention i skolor till svenska förhållanden. Är socialministern beredd att se över regelverken som förhindrar SPES att verka som en "anhörigförening" eftersom deras anhöriga inte längre finns? Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att göra WHO:s stödmaterial för självmordsprevention tillgänglig i skolorna?
ip · GR10294 · 2004-02-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:294 av () till statsrådet om kvalitetsproblem i det svenska utredningsväsendet Resonemangen och slutsatserna är inte tillräckligt väl underbyggda i form av data, analys och dokumentation. Kontakterna med forskningen är bristfällig. Det finns omfattande brister i analyser och redovisning av kostnader och finansiering av olika utredningsförslag. publicerade rapport (RIR 2004:2) är en svidande vidräkning med tillståndet i det svenska utredningsväsendet. Hög kvalitet i de statliga utredningarna är en förutsättning för att regering och riksdag ska kunna fatta väl övervägda och genomtänkta beslut. Om det brister i beslutsunderlaget får det obönhörligen negativa konsekvenser också för lagstiftningen. Det kan exempelvis leda till att lagstiftningen inte får de effekter som beslutsfattarna har avsett. Ytterst kan det drabba den enskilde medborgaren hårt. kritik måste därför tas på största allvar. Det är också viktigt att poängtera att det inte är första gången som kvaliteten i de statliga utredningarna kritiseras. pekade revisorer på en rad av de brister som också uppmärksammar. Trots att det har gått kvarstår flera av bristerna. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att åtgärda kvalitetsproblemen i det svenska utredningsväsendet.
ip · GR10296 · 2004-02-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:296 av () till utrikesminister om statsbesöket i sultanatet Under kungaparets statsbesök i , mellan den 2:a och , följde utrikesministern och två statssekreterare med. När kungaparet senare fortsatte till det lilla sultanatet , den 7:e till och med den 9:e, medföljde endast en statssekreterare, och inte ens från berört departement. I samband med en officiell middag har kungen hållit ett av UD godkänt tal där vikten av demokrati och mänskliga rättigheter enligt uppgift betonades. Men senare under statsbesöket uttalade kung sig i mycket positiva ordalag bland annat om sultanens "närhet" i förhållande till folket. Detta i ett land som riktat allvarlig kritik mot för åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. Sultanen av är själv såväl statschef och regeringschef som finans- och försvarsminister. Parlamentet har inte samlats och undantagstillstånd är infört som ger sultanen utökade maktbefogenheter. skriver i den senaste rapporten om läget för de mänskliga rättigheterna i landet: "Medborgerliga och politiska rättigheter är starkt inskränkta. Kvinnor utsätts för diskriminering. Religionsfriheten är begränsad." Säkerhetslagar införda efter självständigheten medger frihetsberövande utan rättegång och utan kontakt med en advokat med hänvisning till "landets säkerhet". Det är allvarligt om vår statschef framträder så att det uppfattas som om han för en privat utrikespolitisk linje i förhållande till främmande makt. Hur utrikespolitiken ska skötas är särskilt noggrant reglerat i grundlag. Detta beteende kan skapa en förtroendekris för den svenska utrikespolitiken i allmänhet och vårt arbete för mänskliga rättigheter i synnerhet. Särskilt grannlaga är detta då den medföljande statssekreteraren inte kom från utan från . Jag vill därför fråga utrikesministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att återställa förtroendet för den svenska utrikespolitiken samt om utrikesministern är beredd att medverka till striktare regler för medföljande representation från regeringen vid statsbesök.
ip · GR10297 · 2004-02-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:297 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om svenska elevers kunskaper i matematik Matematiken är ett av de viktigaste ämnena som elever lär sig i skolan. Det är grundläggande för att vårt samhälle över huvud taget ska fungera. Ämnet matematik är otroligt viktigt för att kunna utbilda sig inom det naturvetenskapliga och tekniska området. Naturvetare och tekniker av högsta internationella klass är en mycket viktig välfärdsfaktor. Utan dessa personer kan inte tillväxten ta fart och då får skola, rättsväsende och vården inte sina nödvändiga resurser. Det är därför med stor oro som jag gång efter annan mottar rapporter och skildringar om att kunskaperna i matematik blir allt sämre bland landets elever. Alltför många av de som lämnar gymnasieskolans mest krävande program, det naturvetenskapliga, har inte tillräckliga kunskaper i matematik för att ha en chans att klara av högre studier på till exempel teknisk högskola. Problemet som jag ser det är att både grundskola och gymnasium försöker stöpa alla elever i en alltför likriktad form. De ambitiösa ges inte tillräcklig stimulans men vad som är mera allvarligt är att de svaga eleverna inte ges möjligheter, tid eller hjälp att komma i fatt när man kommit på efterkälken. Med utgångspunkt från regeringens proposition Den öppna högskolan har föreslagit att studenter som söker till lärarutbildningen inte längre ska behöva vara godkända i matematik, inte ens om de ska bli matematiklärare. Detta är ett steg i helt fel riktning. Den skola som socialdemokratin skapat är en grym utslagningsmaskin där individernas olika talanger krossas. liberalerna har fört fram krav på att inrätta särskild och allmän kurs i matematik på högstadiet. Inför gymnasiet ska man ges möjligheten att välja mellan program som leder fram till en högskoleförberedande, yrkes- eller lärlingsexamen. Kraven och ämnenas inriktning ska naturligtvis anpassas efter vilket program man läser. Det är absurt att alla elever på gymnasiet ska läsa samma matematik oavsett vilken inriktning de valt. Många elever lämnar skolan med ett självförtroende som är kört i botten och ett förakt mot lärandet. Detta är en följd av den likriktade skolan. I en skola som anpassar sig till individen, som ger eleven tid, stimulans och stöd, stärks elevens självförtroende och därmed naturligt lusten att lära. Jag vill med anledning av vad jag anfört fråga utbildningsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att lösa problemet med svenska elevers allt sämre kunskaper i matematik.
ip · GR10299 · 2004-02-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:299 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Vinterkylan har tagit ett fast grepp om den svenska arbetsmarknaden. kommer det nya dystra vittnesmål om att arbetslösheten stiger och att alltfler människor behöver socialbidrag för att klara sin försörjning. Mest oroande är den kraftiga ökningen av arbetslösheten bland ungdomarna. Var sjätte person i arbetskraften står utan ett arbete och arbetslösheten ökar snabbt. Den stigande arbetslösheten bland ungdomarna beror på den iskalla arbetsmarknaden som inte skapar några nya jobb för unga människor. Arbetslösheten beror också på att så många ungdomar inte får den utbildning de behöver på gymnasieskolan. I vår kommer 25000 ungdomar att hoppa av från gymnasiet. De flesta av dem kommer tyvärr att gå till arbetslöshet. Många hamnar helt utanför samhället. Utanförskapet kan leda till kriminalitet, drogmissbruk och annan problematik som är destruktiv för individen, förmodligen även för samhället. Därför behövs verkningsfulla åtgärder snabbt. liberalerna har precis presenterat två nya förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi har föreslagit instegsjobb med kraftigt sänkt arbetsgivaravgift för arbetslösa ungdomar och en utbyggd lärlingsutbildning i hela landet. Vi är säkra på att dessa åtgärder skulle minska ungdomsarbetslösheten fortare och mer varaktigt än nya AMS-åtgärder riktade till ungdomar. De insatser för ungdomar som AMS gjort har knappast imponerat på någon. Förmodligen inte heller på . På krävs det att vi återupprättar en kunskapsskola värd namnet. Där alla elever får möjligheten att utvecklas och man tar hänsyn till att vi alla är olika som individer och kan inte stöpas i samma form. Jag undrar om statsrådet har några nya förslag för att minska den höga och växande arbetslösheten bland unga.
ip · GR10301 · 2004-02-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:301 av () till jordbruksminister om seniorforskare vid Alltfler signaler finns på att bristen på långsiktig finansiering av seniorforskartjänster på ett negativt sätt påverkar forskning och utbildning vid bland annat (). I skogspropositionen sägs angående möjligheten att deltaga i ansökan för större projekt till exempel Formas, MISTRA eller EU-projekt: "Eftersom forskarnas löner i allt högre grad också finansieras med projektanslag och inte med långsiktiga tjänster blir det ett problem att avsätta resurser för att förbereda större ansökningar." Än tydligare blir problemet när man ser på möjligheten att behålla forskare på högskolan. sades, enligt tidningen , 22 anställda akademiker upp inom SLU. I huvudsak var det lärare och forskare som fick sluta på grund av resursbrist. Framför allt var det forskare inom veterinärvetenskap, naturvetenskap och teknik. Bakgrunden är att alltfler seniora forskare är beroende av korta anslag för sin försörjning och därmed innebär det att när fokus, ofta tillfälligt, flyttas från ett forskningsområde till ett annat kan inte försörjningen tryggas ens för etablerade seniora forskare. SLU är långt ifrån den enda högskolan som drabbats av uppsägningar men är den av högskolorna som hade flest uppsagda forskare. Uppsägningarna drabbar naturligtvis inte bara dem som förlorar sina jobb utan skapar också en hög grad av osäkerhet hos den personal som blir kvar. Otryggheten i den egna försörjningen leder till ekonomisk stress för alla på arbetsplatsen och kanske i längden en större följsamhet gentemot politiska nycker inom forskningen. Risken blir alltmer uppenbar att man i huvudsak bedriver den forskning som beställs, snarare än den forskning som samhället verkligen behöver. Den fria nyfikenhetsbaserade forskningen får stå tillbaka för ganska kortsiktig planering för att maximera forskningsmedlen. Uppsägningarna och den allmänt tunga ekonomiska situationen blir svårförståelig för många när regeringen signalerar att man lägger stor vikt vid forskning och utbildning. Det är uppenbart när man talar med forskare och lärare från bland annat SLU att man upplever att de politiska högtidstalen inte stämmer överens med den ganska krassa verkligheten. Flera verksamma forskare har till och med vid tillfällen sagt att man inte skulle rekommendera yngre personer att starta en akademisk karriär eftersom förhållandena är så osäkra som de är. Med tanke på ofta uttalade politiska ambitioner om att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation är detta en mycket oroande utveckling. Med anledning av dessa förhållanden har jag ett antal frågor till ministern: Vad tänker ministern göra för att göra finansieringen av verksamheten för seniorforskare inom SLU:s verksamhetsområde mer långsiktig? Vad tänker ministern göra för att uppfylla deklarationen i regeringsförklaringen om att fördubbla antalet doktorander, också inom ? Vad tänker ministern göra för att säkra tillgången på handledare och seniorforskare inom SLU:s verksamhet?
ip · GR10304 · 2004-02-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:304 av () till utbildningsminister om svenska högskoleutbildningens internationella anseende har haft en artikelserie om hur utländska studenter luras att läsa utbildningar på svenska universitet i tron att de erhåller internationellt gångbara examina. I (DN ) meddelas att utfärdat en varning för studier i : "Varning nr 13 (2003) angående studier utomlands gällande MBA- och IEMBA-examen vid företagsekonomiska institutionen vid ". Samma institution har blivit anmäld till Justitiekanslern av en amerikansk student som anser sig ha fått felaktig information om att utbildningen gav en formell MBA-examen. JK har även tidigare fått liknande klagomål från två japanska studenter som ansåg sig ha blivit missledda av till att påbörja en mastersutbildning som inte motsvarar de internationella kraven för en (DN ). Redogörelsen ovan visar att förtroendet för det svenska utbildningssystemet är lågt ur ett internationellt perspektiv och riskerar att urholkas ytterligare. Problemet gäller såväl MBA-programmen som den svenska nivån på magisterexamen då den svenska magisterexamen officiellt översätts med "" men inte befinner sig på den nivå som krävs internationellt av en mastersutbildning. Detta medför problem för såväl utländska studenter i som för svenska studenter i utlandet. Trots att problematiken påtalats har regeringen och inte agerat i frågan. , examensreform, har den svenska magisterexamen ännu inte närmat sig en internationellt konkurrenskraftig nivå. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera den svenska högskoleutbildningens anseende internationellt? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att utländska studenter blir missledda i fråga om de svenska utbildningsnivåerna? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa svenska studenters möjlighet att erhålla internationellt konkurrenskraftiga magisterexamina vid svenska högskolor? När avser ministern att presentera en proposition i frågan?
ip · GR10305 · 2004-02-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:305 av () till statsrådet om utbyggnad av 3 G Enligt uppgifter () visar statistik från att två tredjedelar av alla 3G-master som beviljats bygglov fortfarande inte har byggts. Branschens ständiga hänvisningar till problem med bygglov, samt starka lokala opinioner mot mastutbyggnaden, visar sig vara en ogiltig anledning till att hela landet inte kan ta del av den nya tekniken. Den försenade nätutbyggnaden drabbar framför allt de delar av landet som är eftersatta vad gäller övrig infrastruktur, till exempel vägar och bredband. Den regionala klyvningen vad gäller förutsättningar för tillväxt riskerar därmed att förstärkas. är starkt kritiskt till att vissa delar av landet får bidrag i stället för att få en chans att bidra till den nationella tillväxten. Regional utveckling kräver likvärdiga förutsättningar, inte permanenta allmosor. Vi tror därför att det är långsiktigt ekonomiskt riktigt att fullfölja nätutbyggnaden, både för näringsliv och för statskassan. För att företag ska kunna etableras och verka i hela landet kommer det att krävas tillgång till ny infrastruktur och teknik som . UMTS, eller som det kallas dagligdags, innebär väsentligt ökad bandbredd för mobil överföring av data. PTS karakteriserar därför som 'mobilt bredband' via vilket man förutom ljud och text även kan skicka och ta emot grafik och rörliga bilder samt använda andra avancerade tjänster, exempelvis sådana som är baserade på användarens position. var inledningsvis en kritiserad teknik, dess användningsområde och nytta ifrågasattes. väntas emellertid de professionella användarna få en omedelbar nytta av . lanserar sin 3G-telefon om en månad, och är också på gång medan och redan har telefoner ute på marknaden. Operatörernas påtalade brist på telefoner är därför inte heller trovärdig som anledning till försenad nätutbyggnad. Därför vill jag fråga statsrådet : 1.Vad avser statsrådet att göra för att tillse likvärdiga konkurrensvillkor för företag i hela landet vad gäller tillgång till modern informations- och kommunikationsteknik? 2.Vad avser statsrådet att göra för att tillse att operatörerna lever upp till ingångna avtal vad gäller täckning för 99,av befolkningen?