ip · GR10512 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:512 av () till utrikesminister om utvecklingen i Det som började som protestaktioner mot den bolivianska regeringens politik gentemot kokaodlande bönder har vuxit ut till att omfatta hela den privatiseringspolitik som den bolivianska regeringen fört. De som försvarade de kokaodlande bönderna och förespråkade en annan politik var , , som bara hade en enda företrädare i parlamentet, . blev snart utsatt för omfattande förtalskampanjer och allvarliga hot av flera slag från landets högerkrafter, vilka hade starkt stöd från . Stödet till ökade trots detta snabbt. Omfattande protester genomfördes också mot den vattenprivatisering som regeringen avsåg att genomföra med hjälp. befolkning hade erfarenheter från el-privatiseringen , vilken medfört kraftiga prishöjningar. Befolkningen fruktade att samma sak skulle ske med vattnet. De omfattande protesterna ledde till att privatiseringsförsöket stoppades. Man har i stället börjat pröva en kooperativ lösning. Den politiska utvecklingen och inblandning var det presidentval och parlamentsval i . Under valkampanjen ökade stödet för kraftigt. Presidentvalet vanns av högerkandidaten . Hans parti fick något fler röster än , men då den bolivianska kongressen skulle utse president fick han stöd av en rad mindre partier på högerkanten. Privatiseringspolitiken har handlat om naturgastillgångar. När de Lozada ville sälja ut även dessa blev detta den tändande gnistan till stora massdemonstrationer, som regeringen försökte kväva med vapenmakt, vilket misslyckades. Polis och militär, vilka förstärkts med amerikanska vapen, dödade ett hundratal människor. Flera människor skadades, arresterades och torterades. Det finns uppgifter om att narkotikabekämpande enheter, , var verksamma i detta sammanhang. ägnar sig inte bara åt narkotikabekämpning, det är också en politiskt verksam apparat i . Demonstrationerna i ledde till att de Lozada tvingades avgå. I stället tillsattes en expeditionsministär under vicepresidenten . Löften om ny författning och nya lagar Det fanns en gammal lag om Bolivas naturgas. Den gav transnationella företag tillgång till landets naturresurser. Lagen var till landets nackdel, och dess utformning har lett till mer ökande fattigdom. Dessa företag har konsekvent vägrat att redogöra för sina affärer och menat att öppenhet skulle missgynna deras verksamhet. utlovade också en ny modernare konstitution. Den nya konstitutionen skulle underställas en folkomröstning. Han lovade också att staten åter skulle bli delägare i . Det visade sig att naturgas sålts till ett så lågt pris att affären för del var en ren förlust. efter gjort dessa utfästelser har mycket lite hänt. Den nya konstitutionen och folkomröstningen förhalas. Presidenten påstår att förändringar av lagen om exploatering av naturgas har ändrats. Dessa förändringar har dock inte handlat om själva kärnfrågan, kontrollen av gastillgångarna. President förtiger att de transnationella företagen fortfarande har total kontroll över naturgasen. Flera av ministrarna i Mesas regering har varit anställda hos eller varit höga tjänstemän i administration. Ett avslöjat försök till militärkupp Läget i är inte bara infekterat på grund av förhalandet av arbetet med konstitutionen och frågan om naturgasen. Under ett besök i avslöjade ledare, , att han från källor inom den bolivianska armén fått dokument som visade att en militärkupp planerades av försvarsministern inom Mesas regering, och vice försvarsministern, . I konspirationen ingick även en tidigare försvarsminister , som leder partiet Nueva Forca Democratica, NFD. Alla de partier som ingår i den stora koalition som styrde var diktator eller president, under hans efterträdare och under tid har alla haft eller har goda kontakter med amerikanska och andra utländska företag som , , och . Den militärkupp som avslöjades av avsåg att upphäva löftet om en ny konstitution och nya lagar som förhindrar en utförsäljning av naturtillgångar. Det av högerpartierna dominerade parlamentet beslöt om straffrihet för militär personal som begår förbrytelser i landet. Sådana beslut fattar inget parlament utan hårda påtryckningar från utomstående krafter. En ytterligare komplikation som tillkommit är en konflikt mellan och , som har sin grund i att bemäktigade sig en del av . Den har uppenbarligen använts av de styrande i och dess grannländer när man önskat avleda folkets uppmärksamhet från svåra inrikespolitiska problem och konflikter. Så är även fallet i dagens . är det land i som får mest bistånd från . EU:s bistånd har främst gått till nordafrikanska länder. EU har dock haft svårt att göra av med de biståndspengar som man fått från medlemsländerna. Ett område, där EU skulle kunna satsa en del av sitt överskott av biståndspengar skulle kunna vara , det fattigaste landet i . skulle även kunna tänkas investera på ett för det bolivianska folket förmånligare villkor än amerikanska, så att undslapp en del av den regelrätta plundring av naturresurser som USA-företag bedriver i . Utifrån ovanstående vill jag fråga utrikesminister : 1.Vilka initiativ avser ministern att ta för del och inom EU för att underlätta en politisk utveckling i demokratisk riktning när det gäller ? 2.Vilka initiativ är ministern beredd att ta för del och inom EU för att understödja en positiv ekonomisk utveckling av som motverkar fattigdom och plundring av naturrikedomar?