ip · GR10419 · 2004-04-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:419 av i (m) till utrikesminister om statsministerns uttalanden och agerande i Statsministern initierade för sedan debatten om så kallade övergångsregler vid de nya medlemsstaternas inträde i den europeiska unionen genom att varna för risken för "social turism" från dessa länder. Statsministerns uttalanden om social turism togs på många håll mycket illa upp, inte minst i våra grannländer , , och . I samband med minneshögtiden i efter terrorbombningarna valde statsministern att i stället besöka ett svenskt lantbruk och låta representeras av statsrådet . representerades till exempel av sin statschef, och av respektive lands kronprinsar, av både landets kronprins och premiärminister, av förbundskanslern och av dess president. Statsministerns prioritering har väckt uppmärksamhet och på sina ställen vrede, främst i men också i andra delar av unionen. I en intervju i finska sade statsministern enligt TT följande: "Om de tror att vi ska ta ut höga skatter i , och och skicka pengar till för att där ska finnas en överklass som inte betalar skatt så är det inte hållbart." I intervjun hävdar statsministern också att han ser hinder för de baltiska länderna att delta i det nordiska samarbetet eftersom det bygger på en "språkgemenskap". Vidare jämför statsministern den finska Nato-debatten med "en seminarieövning". Statsministern lyckas i denna intervju blanda sig i de nya medlemsländernas inre angelägenheter och skattepolitik. Dessutom betonar statsministern i onödan hinder för ett viktigt samarbete kring där de baltiska staterna i skulle stärka samarbetet samt uttalar sig nedlåtande om den säkerhetspolitiska debatten i . Dessutom bidrar han till den felaktiga föreställningen att EU-avgift skulle ha signifikant betydelse för vårt skattetryck. Det är av de statliga utgifterna. En stor del av dessa medel återförs på olika vis till . ses på sina ställen inom unionen som den "ofrivilliga europén". Vi uppfattas som landet som visserligen är medlem i EU, men som fortfarande efter snart ett decenniums medlemskap tvekar att fullt ut delta i samarbetet. Nej-et till införandet av euron förstärkte denna bild. Mot bakgrund av folkomröstningsresultatet är det av stor betydelse att framstår som en engagerad partner i det europeiska samarbetet. Vår bedömning är att statsministern genom sina uttalanden i de tre ovan beskrivna fallen skadat vår trovärdighet inom EU. Dessutom bidrar han negativt till att ska kunna spela en aktiv och ledande roll i ett växande Östersjösamarbete. Statsministerns uttalanden och agerande riskerar att bidra till att utvidgningens alla fördelar inte tas till vara och att möjligheter till nya och viktiga allianser inte beaktas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att minimera den skada som statsministern kan ha orsakat relationer med , de baltiska länderna samt övriga kandidatländer i ? Hur avser utrikesministern att kompensera den restriktiva inställning som statsministern ger uttryck för vad gäller , och deltagande i det nordiska samarbetet så att kan agera med bättre ledarskap och engagemang i Östersjösamarbetet, vars betydelse nu ökar?