ip · GR10399 · 2004-03-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:399 av () till socialminister om hemservice till äldre över 80 år Antalet personer väntas öka kraftigt. Bland dessa finns relativt många som behöver omfattande insatser i form av vård och omsorg. Därtill kommer en stor grupp, runt 20@25% av populationen , som inte längre orkar med en del av serviceuppgifterna i hemmet, men i övrigt inte har behov av stöd från samhället. Samhället har begränsade möjligheter att möta behovet av serviceinsatser hos de äldre. utgjorde praktiska hemtjänster, som städning, matlagning, tvätt och hemhandling, en stor del av insatser. I takt med att andelen mycket gamla ökat och kommunerna tagit över ansvaret för vården av svårt sjuka äldre har olika sjukvårds- och omvårdnadsinsatser kommit att nästan helt dominera , och utrymmet för att tillgodose olika servicebehov hos de äldre har minskat. Ändå finns hos många äldre starka önskemål om att själva kunna avgöra vilket stöd man önskar i det dagliga livet. Även hjälp i ganska liten omfattning bidrar till ett självständigt liv och medför ofta att behovet av mer omfattande insatser skjuts upp. Många äldre har särskilt svårt för tyngre uppgifter som storstädning och fönsterputsning, uppgifter som inte låter sig förenas med den traditionella . För att möta behovet av serviceinsatser hos de äldre och inte inskränka på utrymmet för omvårdnad i tog kommun tillsammans med initiativ till en framgångsrik försöksverksamhet med subventionerad hemservice till personer . Verksamheten finansierades genom egenavgifter från de äldre, rekryteringsstöd från arbetsmarknadsmyndigheten och en ekonomisk insats från . kommun, som avsett att stödja försöket, fick avstå från det sedan länsrätten upphävt beslutet med hänvisning till begränsningar i den kommunala kompetensen. Örebroförsöket bedrevs 2000@2001 inom tre kommundelar och riktades till samtliga personer . De äldre erbjöds att utan biståndsprövning köpa högst hemtjänst till ett subventionerat timpris: 75kr. Ett arbetskooperativ anställde två långtidsarbetslösa personer för verksamheten och 165 pensionärer tackade ja till erbjudandet. Utvärderingen av verksamheten var mycket positiv. Utöver ökad livskvalitet hos de äldre konstaterades att behovet av konventionell hemhjälp sköts upp i flera fall. Särskilt uppskattade de äldre den kontinuitet verksamheten innebar i förhållande till om tjänsterna köpts av , där de ofta tvingas konkurrera med akuta omvårdnadsinsatser. För de båda anställda gav projektet en väg in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna från försöket visade vidare att verksamheten utvecklas väl i småskaliga företag. Närheten mellan administration, kunder och utförare spelar en viktig roll för kvaliteten i verksamheten. Starka skäl talar för att pröva verksamhet i linje med Örebroförsöket i större skala och med statligt stöd i form av skatterabatter eller på annat sätt. Det första är ett växande behov av insatser hos de alltfler som är . Genom att på ett enkelt sätt erbjuda servicetjänster kan behovet av mer omfattande tjänster i hemmen skjutas upp som livskvaliteten hos de gamla ökar. Erfarenheterna från projektet visar också att verksamhet enligt ovan kan underlätta för långtidsarbetslösa att komma ut på arbetsmarknaden som arbete hos äldre kan stimulera de anställda till att senare söka sig till utbildning och arbete inom till exempel . En statlig stimulans till småskalig hemservice åt äldre skulle därtill bidra till att ett antal företag inom serviceområdet etablerades i olika delar av landet. Det skulle i sin tur underlätta för andra hushåll att köpa servicetjänster på helt marknadsmässiga villkor. Jag vill därför fråga socialministern om han är beredd att studera förutsättningarna för att stimulera hemservice åt personer .