ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10218 · 2004-01-08 00:00:00 — Interpellation 2003/04:218 av () till statsrådet om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet blev med svag ekonomisk utveckling. väntas konjunkturen vända upp något, men tillväxten tar inte fart ordentligt. Enligt de flesta bedömare, även regeringen i budgetpropositionen, räcker inte årets förväntade tillväxttakt till att minska arbetslösheten. Arbetslösheten har successivt stigit . Regeringens mål om arbetslöshet och av befolkningen i sysselsättning ter sig alltmer avlägsna. Enligt AMS ökade den öppna arbetslösheten med över 50000 personer till dryga av arbetskraften. Enligt AMS är nästan 274000 personer just nu öppet arbetslösa. Man bedömer vidare att den öppna arbetslösheten ökar med ytterligare 50000 fram . I finansplanen räknar regeringen med att sysselsättningsgraden sjunker . Det finns en risk att ett samhälle vänjer sig vid hög arbetslöshet. Det är viktigt att vi inte låter det ske i . Därför måste regeringen vidta rejäla åtgärder för att få fart på tillväxten och jobben. De förslag som presenterades av samarbetspartierna är inte på något sätt tillräckliga. Särskilt viktigt är det att snabbt vidta åtgärder för att få ner arbetslösheten bland ungdomar. Var tionde ungdom i står utan jobb. Det är ingen bra start på vuxenlivet. Arbetslösheten ökar i alla grupper, men för ungdomar är det särskilt markant. Antalet ungdomar som är arbetslösa eller deltar i olika arbetsmarknadsprojekt har ökat med 8000 personer . Totalt står 58000 ungdomar utan jobb. Även längden på arbetslöshetsperioden ökar. Även bland ungdomar. Det innebär att alltfler ungdomar är långtidsarbetslösa. I detta läge krävs, förutom allmänna åtgärder för fler jobb, också särskilda åtgärder för att få ner arbetslösheten bland ungdomar. En hög ungdomsarbetslöshet är först och främst tragisk för alla de ungdomar som drabbas. Men det är också ett stort, stort problem för som helhet. En arbetsmarknad där alltfler unga stängs ute är riktigt dålig politik. Därför behövs särskilda, riktade insatser för att få fram fler riktiga jobb till ungdomar. Det som behövs är riktiga jobb inte nya AMS-insatser. Det finns två sätt att snabbt få fram fler riktiga jobb för ungdomar. Det ena är att sänka kostnaden för dem som anställer, det andra är att minska riskerna med en ny anställning. En rimlig lösning är därför att tillfälligt inrätta någon form av instegsjobb där arbetsgivare kan anställa unga arbetslösa och i gengäld få rejält sänkt arbetsgivaravgift och något enklare anställningsformer än de gängse på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Avser statsrådet att återkomma till med förslag om instegsjobb för ungdomar? 2.Vilka ytterligare konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att specifikt bekämpa arbetslösheten bland ungdomar?
ip · GR10220 · 2004-01-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:220 av () till näringsminister om elavbrott och deras konsekvenser Under inträffade återigen ett stort elavbrott, som innebar att flera tusen svenskar fick förbereda sin jul i stearinljusets sken. Redan utsatta människor blev än mer utsatta då telefon, larm för sjuka och gamla inte fungerade. Undertecknad interpellerade i 2002/03:49 Om Akallatunneln om det stora elavbrottet på . Min uppfattning var att regeringen tog problemet på allvar och hade haft en dialog med nätbolagen. har det hänt igen @ , och också . Nätbolagen har ofta uppfattningen att man investerar enligt den plan som kom fram i utredning ; Åtgärder för ökad leveranssäkerhet. Det finns därför anledning att fundera över om det nu inte är dags att skärpa kraven mot dessa nätbolag. Självklart kommer nätbolagen då att anföra att det blir så kostsamt att det kommer att drabba den enskilda konsumenten. Det är enligt min uppfattning rent nonsens. Det finns ingen rimlig analys som stöder teorin om att företag som underlåter att underhålla sina investeringar , ska ta ut det av konsumenterna. roll för att tillvarata elkonsumenternas intresse gentemot nätbolagen kan ifrågasättas. Det har inte varit mycket aktivitet från deras sida för att komma tillrätta med dessa problem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han har för avsikt att vidta några åtgärder för att minimera antalet brott i elnätverket , såsom exempelvis att ändra regleringsbrevet till energimyndigheten så att denna arbetar mer aktivt med de ständiga elavbrotten.
ip · GR10221 · 2004-01-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:221 av () till socialminister om EU:s vitamin- och mineraldirektiv 2002 antog EU ett direktiv som innebär att försäljningen av vitaminer och mineraler, kallat kosttillskott, regleras och begränsas. Direktivet beräknas vara implementerat i alla medlemsländer 2005. Innebörden är att bara preparat förtecknade på en lista godkänns till försäljning och att inga terapeutiska doser, det vill säga dagsdoser över rekommenderat normalintag vid full hälsa blir tillåtet. Ofarliga men efterfrågade preparat försvinner. Argumentationen är att den dagliga kosten ska tillgodose behoven, snarare än piller och att mycket av vitaminförsäljningen är onödig och bedräglig för konsumenten. I det kan man blott instämma. Tyvärr saknas motsvarande omsorg och konsumentperspektiv gentemot de stora läkemedelsjättarna. Tre omständigheter är problematiska med denna argumentation: Den normalkost som de flesta européer äter är starkt raffinerad och berövad just vitaminer och mineraler, medan kosttabeller är beräknade på den kvalitet som mat och råvara höll innan den processade industrimaten fått genomslag. Nästa faktor är att vid olika sjukdoms- och framför allt förgiftningstillstånd är en förhöjd dos av vitaminer just del i boten. Detta har människor känt till länge och självmedicinerar till exempel C-vitamin vid förkylningar. I samband med att kunskaper om amalgam och kvicksilverförgiftning ökat vet man också att avgiftningsprocessen urlakar kroppen på mineraler och därför är ett förstärkt intag mer än motiverat. Det tredje problemet är synen på egenvård och självmedicinering. domineras vården av de stora läkemedelsföretagens syn på sjukdom och hälsa samt av deras produkter, som visserligen genomgår sträng kontroll, men som dock är syntetiska medel som mindre i ett funktionellt sammanhang uppmanar till livsstilsförändringar och eget ansvar och mer till att söka kemisk bot. Det är en i det närmaste oligopolliknande situation som ska ställas mot små komplementärmedicinska producenter och detaljisters bidrag till mångfald och valmöjligheter. Vad människor gör genom att ta kosttillskott är att inte besvära sjukvårdsapparaten utan med egen klokskap komma tillrätta med sina åkommor. Ett bemyndigande av sig själv och ett sätt att ta ansvar för sitt liv. Jag vill fråga socialministern: På vilket sätt har ministern förberett införandet av mineraldirektivet i ? Har ministern sett till att konsekvenser beräknats för den ökande belastning som kommer att ske på den offentliga vården när patienter som skulle botat sig själva nu måste ha läkarrecept för triviala preparat? Har ministern verkat för att utöka listan med tillåtna kosttillskott och hälsokostpreparat? Avser ministern att verka för att dokumentationsperioden förlängs så att fler företag hinner registrera sina preparat på listan för godkännande? Är ministern beredd att verka för att högsta tillåtna nivå, fastställt av SCF @ @ för dagsintag kan förändras så att värdet av terapeutiska doser erkänns?
ip · GR10222 · 2004-01-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:222 av () till försvarsminister om utlandsstyrkan Enligt en Temoundersökning, gjord den 4@14 december 2003, framgår att av officerarna under sin utlandstjänstgöring mått dåligt och fruktat för sitt eget eller sina kollegors liv och lem. Undersökningen omfattade 402 officerare. Drygt en fjärdedel, , av officerarna har efter tiden i utlandsstyrkan fått reaktioner som mardrömmar, huvudvärk och koncentrationssvårigheter. är missnöjet stort bland officerarna över villkoren vid tjänstgöring utomlands. Det handlar bland annat om Försvarsmaktens bristande insatser för arbetsmiljön i utlandsstyrkan. En stor andel anger också att de ekonomiska villkoren som erbjuds vid utlandstjänstgöringen inte är tillräcklig kompensation för den uppoffring det innebär att tjänstgöra i utlandsstyrkan. Av de tillfrågade kräver att stödet till den egna familjen förbättras . Försäkringsskyddet behöver också förbättras eftersom de försäkringar som tecknas hemma inte gäller i krigsdrabbade områden. har beslutat att tjänstgöring i utlandsstyrkan ska vara obligatorisk för officerare. Detta för att säkerställa att alltid kan ställa upp med personal. inställer sig ca 302 officerare för utlandstjänstgöring både i fredsbevarande- och fredsframtvingande insatser. Utlandstjänstgöring är för de flesta officerare en självklarhet. Många av officerarna har en gedigen erfarenhet av utlandstjänstgöring och flera av dem har tjänstgjort utomlands vid ett flertal tillfällen. Vid alla tillfällen som regering och riksdag fattat beslut om svenskt internationellt deltagande har officerarna lojalt ställt upp. måste ansvariga inom regering och riksdag ta sin del av ansvaret. Vi ansvariga politiker med försvarsministern i spetsen kan inte längre hävda att villkoren för de anställda i utlandsstyrkan är en fråga för enbart arbetsmarknadens parter. har genom att tvinga alla officerare att tjänstgöra utomlands indirekt tagit på sig ett arbetsgivaransvar för de människor som ställer upp och verkställer utrikes- och säkerhetspolitiska åtaganden internationellt. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att förbättra situationen för personalen i utlandsstyrkan?
ip · GR10224 · 2004-01-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:224 av () till justitieminister om avskaffande av Arbetsdomstolen och andra partsammansatta domstolar Objektiviteten, allsidigheten och opartiskheten i de så kallade partsammansatta domstolarnas avgörande kan på goda grunder ifrågasättas. Den enskilde kan uppleva att hon eller han inte får en rättvis rättegång när saken ska prövas av ledamöter som representerar intresseorganisationer. Detta gäller i högsta grad Arbetsdomstolen. Det finns ingen rättssäkerhet för den som är oorganiserad. Med tanke på att fyra av AD:s sju medlemmar tillsätts av fack och arbetsgivarorganisationer har domstolen ett intresse av att slå vakt om kollektivavtalet. Organisationerna får vara både lagstiftare, vittnen och domare. Domstolens sammansättning gör att det finns stor risk för jäv. Specialdomstolarna som bland andra Arbetsdomstolen och har inrättats eftersom det har ansetts kräva särskild sakkunskap att avgöra tvister inom vissa rättsområden. För att tillgodose behovet av denna speciella kompetens borde i stället ett system med rotlar, där domare med specialistkompetens ingår, kunna införas vid vissa domstolar. Till de specifika målen kan sedan utomstående expertis knytas och höras vid behov. Avser justitieministen att verka för att systemet med specialdomstolar avvecklas och deras uppgifter överflyttas till de allmänna domstolarna?
ip · GR10225 · 2004-01-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:225 av () till statsrådet om ökad tillväxt i Krisen i fortsätter i snabb takt och tillväxtmotor har uppenbara problem. utveckling har debatterats i flertalet gånger och ansvariga statsråd har gett uttryck för att ha förståelse för de problem som finns i huvudstadsregionen. Men ingenting händer. finns ett negativt flyttnetto i till övriga landet. Ca 350000 personer, eller mer än ett helt , överväger att flytta från . har varit magnet för ungdomar och andra. Många ungdomar har flyttat till inte minst för att studera och rekryteringen till universitet och högskolor påverkas nu negativt eftersom det inte finns tillräckligt med bostäder. Enligt en undersökning som presenterats i dagstidningar övervägde var femte invånare i länet att lämna . I åldersgruppen funderade var tredje stockholmare på att flytta vidare. Det är främst bostadsbristen som skrämmer bort länets invånare (). I åldersgruppen var siffran så hög som . I gruppen 35@54 år svarade att de tänkt sig att flytta vidare. Andra faktorer som anges som skäl är fastighetsskatten, trängseln i väg- och kollektivtrafiken samt höjda kommunal- och landstingsskatter, kriminaliteten och det hårda trycket på barnomsorgen. Dagens undersökning är en av flera i raden av larmrapporter. presenterade en annan undersökning som visade att av länets företag övervägt att flytta sin verksamhet till andra delar av landet. Bostadsbrist, framkomlighetsproblem men även det höga skattetrycket i var de främsta faktorerna för en eventuell flytt. Tillväxten i spelar en mycket stor roll för utvecklingen i hela . Trots att det råder hög arbetslöshet har Stockholmsföretagen svårt att hitta arbetskraft med rätt kompetens. Bristerna på bostadsmarknaden måste få en lösning. Bristen på bostadspolitik är akut och det som åstadkommits så långt är ett stort misslyckande. Utjämningssystemet ökar problemen genom att det är tillväxtfientligt och slår undan fötterna för kommuner och . Det är dyrt att bo i Stockholmområdet sett till bostadspriser och pålagor som fastighetsskatten. Trafiksituationen är ett problem och en riksangelägenhet. Problemen är välkända och regeringen har möjlighet att vidta en rad åtgärder för att främja tillväxten i huvudstadsregionen både vad gäller bostadspolitiken, trafiksituationen och skattesystemet. Min fråga till kommun- och bostadsminister är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att också ska ges en rimlig chans att utvecklas positivt och därigenom få en ökad tillväxt både regionalt och i landet i övrigt?
ip · GR10226 · 2004-01-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:226 av () till näringsminister om fortsatt verksamhet för IUC Landets industriella utvecklingscentra @ IUC @ har som en försöksverksamhet haft regeringens uppdrag att stötta och hjälpa små och medelstora företag med produktutveckling. Den särskilda utredning som överlämnades till näringsministern med förslag på åtgärder för att stärka tillväxten, förenkla för innovatörer, nyföretagande och öka antalet jobb föreslog en långsiktigare satsning på IUC. De särskilda UPA-uppdragen har levt med kort framförhållning. Besked om det kommande årets finansiering brukar anlända runt julhelgen. Sist det begav sig innehöll julklappen en halvering av uppdraget. Självklart innebär denna korta förberedelsetid i sig ett betydande bekymmer i relationen mellan IUC och berörda innovatörer/företagare. framstår dock även denna framförhållning som god. Nyårsklockorna har ringt och finns nämligen inga besked . Självklart innebär det extra påfrestningar och lever ca 200 projekt i landet i stor ovisshet om framtiden. Regeringen har ännu inte klargjort förutsättningarna för . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att IUC snabbt ska få besked om framtida uppdrag? 2.Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att långsiktigt stötta landets IUC-verksamhet med UPA-uppdrag eller andra uppdrag?
ip · GR10227 · 2004-01-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:227 av de () till statsrådet om den demokratiska processen och eventuella förstatligande Utredningen av socialförsäkringsadministrationen () lämnade sitt slutbetänkande . Remisstiden går ut . Redan innan remisstiden gått ut och än mindre någon proposition från regeringen finns på bord, avser regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska förbereda och genomföra bildandet av en sammanhållen statlig myndighet på socialförsäkringsområdet. I många fall kan regeringen anklagas för saktfärdighet och att strunta i beslut och "beställningar", men när det gäller förstatligandet av kan man på goda grunder anklaga regeringen för det rakt motsatta. Remissförfarandet och beslut i denna fråga tycks mera vara ett spel för gallerierna. Därmed åsidosätts den demokratiska processen i ett ärendes hantering. På vilket sätt avser statsrådet att garantera att sedvanliga demokratiska spelregler iakttas när det gäller pågående remisshantering samt kommande riksdagsbeslut när det gäller ett eventuellt förstatligande av försäkringskassorna som regeringen redan före remisstidens utgång tillsätter en genomförandeutredning?
ip · GR10228 · 2004-01-15 00:00:00 — Interpellation 2003/04:228 av () till statsrådet om anhöriginvandring Det är avlämnade sitt delbetänkande SOU 2002:13 Vår anhöriginvandring. Ännu har inte fått någon proposition att ta ställning till. På en fråga i kammaren svarade dåvarande ansvarig minister att regeringen avvaktade förhandlingarna om EG-direktiven kring familjeåterförening. har förflutit och fortfarande har ingenting hänt. Speciellt allvarligt är detta då det gäller gamla människor, som för sin trygghet och omvårdnad skulle behöva få återförenas med sina barn i . I min hemkommun finns ett gammalt par från Kosovo, , som inte har några av sina barn eller släktingar kvar i hemlandet. Fyra av barnen finns i och är beredda att ta hand om sina föräldrar. Båda makarna har ett tillsynsbehov på grund av sjukdom och i Kosovo är deras tidigare hem skövlat. skriver i sitt betänkande att det har till exempel blivit omotiverat svårt för en äldre förälder, som blivit sjuk eller på annat sätt beroende av barnet, att få uppehållstillstånd. Kommittén föreslår att kraven på hushållsgemenskap, beroende redan i hemlandet och snar ansökan, upphör. I stället, skriver kommittén, ska som förutsättningar för uppehållstillstånd för föräldrar och vuxna barn gälla ett krav på beroende eller andra särskilda skäl. Jag tror tyvärr inte att mitt exempel är det enda. Men det speglar hur olycklig denna utdragna hantering av förslag är. För en gammal och sjuk människa bidrar av otrygghet och oro till ytterligare försvagning. Anhöriga undrar om det kommer att bli möjligt för sina föräldrar att få stanna i sina sista år. Mina frågor till statsrådet är: 1.Vilka initiativ har statsrådet tagit för att påskynda förhandlingarna kring EG-direktivet om familjeåterförening? 2.I avvaktan på EG-direktivet är statsrådet beredd att ta initiativ till regeländringar i syfte att underlätta familjeåterförening avseende gamla föräldrar och vuxna barn, i enlighet med förslag?
ip · GR10229 · 2004-01-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:229 av () till statsrådet om utredning av regionförsöken Regeringen har tillsatt för att utreda hela den svenska samhällsorganisationen. Det är en ambitiös utredning som bland annat berör regionfrågan och regionförsöken. har regionförsöken utretts på ett ambitiöst och väl förankrat sätt genom den så kallade . Trots dessa båda utredningar tillsätter regeringen en tredje utredning för att få fram underlag till beslut om eventuell förlängning av regionförsöken. Statskontoret och , med universitetslektor i spetsen, har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten i och med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun. får för att genomföra utvärderingen som ska redovisas till regeringen . Mot bakgrund av ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande frågor: 1.Vilka bevekelsegrunder har statsrådet för att tillsätta ytterligare en utredning, utöver PARK, för att förlänga regionförsöken som den så kallade djupare utredning om samhällsorganisationen pågår? 2.Har statsrådet gett den utredning som Statskontoret och genomför i uppdrag att jämföra engagemang och regional mobilisering inom regionförsöken med de samverkansorgan som förevarit runtom i landet?
ip · GR10230 · 2004-01-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:230 av () till jordbruksminister om stödområdesindelningen i biföll i full enighet motion 2000/01:MJ255 av () och () om stödområdesindelningen i . Enligt protokollet tillkännager denna dag "som sin mening vad utskottet anfört om stödområdesindelning i . Därmed bifaller motion 2000/01:MJ255." Kravet i den bifallna riksdagsmotionen är entydigt, nämligen att "beslutar att stödområde 2B i överförs till stödområde 2A", ett krav som alltså en enig riksdag biföll. Förändringen innebär att prisstödet för mjölkproduktionen i de tio församlingarna i Storsjöbygden och östra , som ingår i stödområde 2B, i fortsättningen ska vara detsamma som i det angränsande 2A-området. Riksdagsbeslutet innebär att mjölkproducenterna i det berörda 2B-området ska överföras till 2A och därmed få per kilo mjölk i merersättning i stället för dagens . Bakgrunden till ställningstagande är att studier när det gäller skördeavkastning, mjölkproduktion och investeringar visat att områdesindelningen är uppenbart felaktig och därför måste rättas till. Den som granskar gränsdragningen närmare inser snart att den är ogenomtänkt och saknar saklig grund. För mjölkbönderna i det aktuella 2B-området, som inte sällan är arbetsmässigt och ekonomiskt pressade, är förändringen av stor betydelse. Med en riktig prissättning skulle de lättare kunna utveckla sina företag och dessutom kanske kunna betala för en avbytare någon extra dag . Trots entydiga beslut har och regeringen ännu inte omsatt detta i praktisk politik. I ett svar på en fråga från () motiverade jordbruksministern dröjsmålet med att man avvaktar halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet. Det är dock svårt att se varför denna koppling görs när det handlar om att rätta till en uppenbart felaktig stödområdesindelning. Riksdagsbeslutet borde ha genomförts för länge sedan. Bland de berörda mjölkproducenterna växer upprördheten över att regeringen ännu inte har sett till att riksdagsbeslutet blivit verklighet. Vid ett opinionsmöte i utanför protesterade ett hundratal bönder mot regeringens bristande initiativkraft när det gäller att omsätta vilja i praktiken. I ett uttalande konstaterar mötesdeltagarna bland annat att de i kravet på att stödområde 2B i ska överföras till 2A har stöd av "ett enigt LRF i länet, kommunerna (, och ), en enig länsstyrelse, ett enigt jordbruksutskott och en enig riksdag". Ändå har alltså ingenting ännu hänt trots att har gått sedan fattade sitt enhälliga beslut. Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksminister : Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att genomföra enhälliga beslut från om ändrade stödområdesgränser i ?
ip · GR10231 · 2004-01-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:231 av () till jordbruksminister om överföring av stödområde 2B i till stödområde 2A biföll , i enlighet med förslag från enhälligt miljö- och jordbruksutskott, en motion av socialdemokraterna . I motionen krävde de att stödområde 2B i ska flyttas över till stödområde 2A. Lantbruket är en livsviktig näring för landsbygden i . Förutom att förse livsmedelsindustrin med råvara håller lantbruket landskapet öppet. har en stor andel sysselsatta i näringen, i nivå med de stora jordbrukslänen och . Hur jordbruket utvecklas har alltså sällsynt stor betydelse i länet. De regionala ersättningarna till jordbruket i norra avser att kompensera för de naturgivna kostnadsnackdelar det innebär att bedriva jordbruk längre norrut. Uppdelningen i stödområde 2A och 2B har varit orsak till stor irritation inom näringen sedan tillkomsten , eftersom höjden över havet påverkar klimatet påtagligt. I bedrivs jordbruket ofta över havet och ligger på en nivå av över havet. En nivåskillnad över havet innebär samma klimatförändring som att resa norrut vid havsnivån. Bakgrund till uppdelningen är uppgiften att skillnader i skördeavkastning på vall och spannmål motiverat en uppdelning i 2A och 2B. Ingenting i statistiken på skördenivåer motiverar dock denna uppdelningen. Gjorda studier om produktion och avkastning inom jordbruket visar att förhållandena är likartade i hela länet. En positiv utveckling av lantbruket i länets centrala delar är av stor vikt för den norrländska livsmedelsindustrin och därmed synnerligen viktig för lantbruket i länets ytterområden. Därför är det angeläget att de delar av som finns i stödområde 2B överförs till stödområde 2A. , efter riksdagsbeslutet, har ännu inget gjorts för att verkställa beslut. Jag vill därför fråga jordbruksministern när hon avser att verkställa riksdagsbeslutet om stödområden i .