ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10306 · 2004-02-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:306 av () till statsrådet om indragning av tågstopp Staten har ett stort regionalt ansvar för att möjliggöra att hela ska leva. För boende på landsbygden är kommunikationer A och O. Därför är det mycket allvarligt när tåg som har stor betydelse för arbetspendling slutar att stanna i mindre orter. I och planeras flera "tågstopp" att dras in, vilket kommer att påverka flera bygder på ett mycket negativt sätt. Sträckan Göteborg@Oslo drivs av Linx som anser sig ha uppdraget att driva kommersiell internationell trafik. De har av regeringen inte fått något regionpolitiskt direktiv. kommer att helt bli av med sin förbindelse till respektive , vilket drabbar en kommun som efter oerhörda ansträngningar tagit sig igenom en mycket svår period av hög arbetslöshet. Tågstationen är en nyckel till både arbets- och skolpendling. En indragning skulle återigen kunna slå undan benen på denna kommundel. Sträckan Karlstad@Göteborg trafikeras av SJ. Planer finns nu att förkorta restiden genom senare avgångstid på bekostnad av flera viktiga tågstopp som , , och . En månadslång undersökning ger vid handen att södergående morgontåg samt norrgående kvällståg mest är betjänta av att tåget stannar på grund av frekvent arbetspendling. Av i genomsnitt 70 pendlare går drygt hälften på och av i . Det är oerhört allvarligt även ur företagsperspektivet när pendlingsmöjligheterna minskar. Flera företag är mycket beroende av kontakt med högskolor i och samt att pendlingsmöjligheter kan erbjudas för att kunna locka kvalificerade personer att ta anställning. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att se till att förhindra att viktiga tågstopp dras in?
ip · GR10307 · 2004-02-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:307 av () till utbildningsminister om forskningens inriktning har som forskarnation all anledning att vara stolt. Vi lägger 3,av BNP på forskning, vilket får anses som ett ganska ointagligt världsrekord. Ändå finns det problem kring den forskning som bedrivs . Inte minst i de mer principiella diskussionerna om forskningen, där tillväxten betonas i varje sammanhang. Det finns enligt min uppfattning ett stort problem med den typen av resonemang. Låt mig ta ett par exempel: Fordonsindustrin forskar och tar fram alltmer effektiva motorer, men framför allt blir fordonen tyngre och tyngre. Detta gäller både personbilar och olika typer av yrkesfordon. Vår infrastruktur har inte kunnat hänga med och klarar inte av att hantera dagens tunga fordon. Huvuddelen av vårt väg- och järnvägsnät är anlagd . För att ytterligare belysa detta kan man ta som exempel pappersindustrin som behöver tillförsel av färska råvaror. Det innebär att man kör tunga timmerbilar på skogsvägar. fraktade man trä under huvudsakligen som sedan lagrades vid pappersbruken. Detta har lett till att stora delar av skogsvägnätet är totalt sönderkört. I båda dessa exempel finns inga direkta incitament att kunna rikta forskning mot den samhällsinriktade forskningen. Det bedrivs mycket liten forskning kring just infrastrukturen. Det är i princip samma underlag och samma vägbeläggning som det var . Liknande exempel kan hittas när det gäller miljöfrågor. Vi utvecklar alltmer sofistikerade mobiltelefoner, datorer och andra fantastiska maskiner till vår hjälp i vardagen och i arbetet. vet vi att det finns strålning från all elektrisk utrustning och inte minst från den lågfrekventa strålningen från till exempel mobiltelefoner. Forskarna vet att det ger effekter men inte exakt vilka och vad de beror på. Hur ska vi sätta gränsvärden för att skydda konsumenter och vår omgivning om vi inte vet? Inriktningen på vår forskningspolitik måste rimligen vara att slå vakt om att det finns en balans mellan tillämpad forskning och grundforskning. Med mina exempel är det tydligt att grundforskning som är mer samhällsinriktad ofta hamnar på efterkälken. Infrastruktur kostar pengar och den ska i regel betalas av skattebetalarna. Vi står alltså i en situation där forskning driver fram en alltmer utvecklad fordonspark, men där forskningen är begränsad när det gäller utvecklingen av vår gemensamma infrastruktur. En infrastruktur som utvecklades och anlades till stora delar i ett . De nya väg- och järnvägarna kommer att möta samma öden som de gamla men mycket snabbare. Detta på grund av allt tyngre och utvecklade fordon. Även forskning på den samhällsgemensamma infrastrukturen måste betraktas som grundläggande när det gäller satsningar på tillväxtområden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon har några tankar kring på vilket sätt man ska ge forskarvärlden incitament och medel för att kunna utföra grundläggande forskning inom de områden som är samhällsinriktade och inte direkt tillväxtfrämjande.
ip · GR10308 · 2004-02-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:308 av () till socialminister om driftsansvaret för sjukhus Regeringen har kommit överens med sina samarbetspartier om att förbjuda landsting att överlämna driftsansvaret för sjukhus till företag som delar ut vinst till sina ägare. Det rör sig om en ganska abrupt politisk kursändring. För inte så länge sedan presenterade den socialdemokratiske riksdagsmannen en utredning som lämnade betydligt mer utrymme för alternativ i vården. Detta är inte bara ett allvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen, utan också ett dråpslag mot de kompetenta sjukvårdsföretag som inte får möjlighet att bidra till svensk hälso- och sjukvård. Det är också ett dråpslag mot alla de patienter som gärna vill ha ett alternativ till dagens landstingsmonopol. Det parti som verkar ha fått sin vilja igenom på detta område synes vara , ett parti som har en betydligt mer rigid syn på alternativ i den offentligt finansierade tjänsteproduktionen än den som socialministern tidigare bekänt sig till. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till statsrådet. 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att klargöra vilka förutsättningar för förnyade kontrakt som kommer att finnas för de privata företag som bedriver vård på landstingens uppdrag när deras kontrakt med landstingen ska förnyas? 2.Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att kompensera för det bortfall av vårdkapacitet som kommer att ske när förbudet mot vinstdrivande vårdproducenter införs?
ip · GR10310 · 2004-02-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:310 av () till statsrådet om kollektivtrafik i glesbygd Även i de glesbebyggda delarna av är det viktigt med en fungerande kollektivtrafik. Fungerande buss- eller tågförbindelser är inte sällan avgörande för att människor ska kunna välja att bo och leva i glesbygd. Det gäller exempelvis för arbetspendlare, ungdomar och äldre. Även när det gäller godstransporter till lokala företag har kollektivtrafiken en betydelsefull roll. har staten minskat sitt stöd till kollektivtrafik i de glesare delarna av landet, som diesel- och fordonsskatterna har höjts. Eftersom kommuner och landsting är ekonomiskt hårt pressade har dessa i praktiken liten möjlighet att i detta läge öka sitt stöd till länstrafikbolagen. I har länstrafiken under åren 2001@2003 tvingats skära bort en fjärdedel av det tidigare trafikutbudet. Detta är mycket allvarligt. Därför var det en ljusglimt, om än en liten, när det i årets statsbudget finns ett särskilt stöd om 10 (tio) för glesbygdstrafiken i de fyra nordligaste länen. För beräknas detta innebära ett tillskott på . (I sammanhanget kan nämnas att anslår 100 extra miljoner för att stärka kollektivtrafiken i glesbygd.) fick emellertid Länstrafiken i ett brev från Rikstrafiken, där man förklarar att man av besparingsskäl måste skära ned stödet till Norrlandstrafiken med 8 (åtta) . Fullföljs dessa planer ger alltså staten ca med ena handen för att sedan dra bort ca med den andra, via Rikstrafiken. Ledningen för Länstrafiken i är naturligtvis upprörd över statens agerande och i ett brev till statsrådet frågar man sig: "På vilket sätt tror regeringen och Rikstrafiken att vi genom dessa kombinerade åtgärder kommer att kunna stärka vår finansiering och rätta trafikutbudet?" Länstrafiken upplever med rätta detta som "ett tråkigt nollsummespel". Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge länstrafikbolagen i de glesbebyggda norra delarna av möjlighet att utveckla, i stället för att som tvingas avveckla, sitt trafikutbud?
ip · GR10313 · 2004-02-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:313 av () till justitieminister om den framtida tingsrättsorganisationen Vår tidigare så välfungerande tingsrättsorganisation är på god väg att raseras av Socialdemokraternas reformiver. fick till uppgift att minska landets 97 tingsrätter mötte den så starkt motstånd ute i landet att regeringen till slut fick dra tillbaka kommittédirektivet. har antalet tingsrätter minskat från 92 stycken till 72 stycken . Flera tingsrätter är på väg att läggas ned i enlighet med Socialdemokraternas och gemensamma plan. generaldirektör, , har i en promemoria förordat att de 72 tingsrätterna ska minskas ytterligare och bli @ 37. Socialdemokraterna har sedan fortsatt nedläggningsplanerna enligt promemorian. har kämpat mot att den svenska tingsrättsorganisationen ska reduceras till ett minimum, med enbart en tingsrätt i varje län. Socialdemokraterna har å sin sida och med goda minne med rasande fart genomfört nedläggning efter nedläggning. Socialdemokraternas strategi går ut på att endast visa upp en liten bit av nedläggningsplanen i taget. Ingen enhetlig och översiktlig plan har således presenterats utan Socialdemokraterna har gett ut skrivelser som enbart behandlar några tingsrättsnedläggningar i taget. På så vis har den landsomfattande organisations-"reformen" helt enkelt inte sett så landsomfattande ut. Det har varit svårt både för kammarens ledamöter och för svenska folket i övrigt att inse vad Socialdemokraterna håller på att genomföra @ en total förändring av tingsrättsorganisationen. I praktiken följer Socialdemokraterna den skiss som presenterat, men inte heller det har Socialdemokraterna vågat deklarera öppet. kräver att justitieminister omgående avslutar tingsrättsnedläggningarna och återkommer till med en övergripande presentation av ett totalt förslag hur Socialdemokraterna planerar att tingsrättsorganisationen i vårt land kommer att se ut . Min fråga till ministern blir därför: Avser justitieministern att presentera en heltäckande presentation av den framtida tingsrättsorganisation som berör hela landet, för , och när kan han göra det?
ip · GR10315 · 2004-02-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:315 av () till jordbruksminister om blekmedel i skönhetsprodukter För sedan kunde vi läsa om hur afrikanska kvinnor, som strävar efter att bli ljusa i hyn, använde sig av olika blekmedel. Samtliga blekmedel, som används av dessa kvinnor, är farliga för hälsan, men ändå görs ingenting för att förbjuda dem. Kvinnorna luras i stället att tro att just vissa medel är bättre än andra. De här produkterna säljs även i , eftersom det finns en efterfrågan även här. De säljs i storstäderna och används flitigt av afrikanska unga flickor och kvinnor. I och i en del debatteras frågan flitigt. Många läkare som har vittnat om hur dessa medel har orsakat både hudcancer och andra hudsjukdomar varnar för användning av dessa medel. Men här i har vi inte uppmärksammat frågan, eftersom vi tror att den inte existerar hos oss. Jag vill med anledning av detta fråga ministern följande: 1.Vad avser ministern att göra för att förbjuda dessa farliga medel internationellt? 2.Vad avser ministern att göra för att stoppa dessa blekmedel på den svenska marknaden? 3.Om det förekommer blekmedel som innehåller tillåtna produkter, kan ministern tänka sig att lagstifta om varningstext?
ip · GR10317 · 2004-02-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:317 av () till statsrådet om infrastruktur i Grattis som får mycket pengar till infrastruktursatsningar! Det är en signal som visar att regeringen vill att hela landet ska leva. En förutsättning för det är att infrastrukturen är väl fungerande från norr till söder i vårt avlånga land. Men det räcker inte med att göra satsningar längst uppe i norr och längst nere i söder. Det måste vara bra vägar och järnvägar även där emellan. När det gäller järnvägssatsningar så finns det många positiva förslag i regeringens resursfördelning, men det finns ännu brister. I kommer det fortsatt att finnas problem genom att de flaskhalsar som finns på och längs sträckningen genom och inte kommer att få tillräckliga resurser, för att göra bra lösningar på tågtrafiken. Det är ändock positivt att regeringen avsätter nästan 4,5 miljarder till upprustningar och nybyggnad av järnvägen i länet. Men varför vill inte regeringen se och förstå att det behövs mycket mer pengar för att järnvägen ska fungera på ett tillfredsställande sätt? Genom att göra små upprustningar nu så skjuter man bara problemen framför sig. Provisoriska lösningar brukar inte löna sig i längden. De flaskhalsar som kommer att finnas kvar gör att restiden blir för lång mellan olika orter i länet och då är tåget inte ett alternativ till bilen. Regeringens höga ambitioner att förbättra kommunikationerna, som statsrådet säger i sitt pressmeddelande, tillfredsställer inte alla orter och alla områden. Det är kanske inte att begära heller eftersom statens pengar inte räcker till all den eftersatta infrastrukturen. Av den anledningen borde regeringen vara intresserad av att se på andra ekonomiska lösningar. Vid uppvaktningen av statsrådet så presenterade vi från en alternativ finansiering av vägbyggen i länet och då i första hand E4 Syd söder om samt bro över Sundsvallsfjärden. I förslaget presenterade vi tre olika förslag som statsrådet fick i sin helhet vid presentationen. Hela underlaget till förslagen finns därför på departementet. I korthet handlar de tre förslagen om: 1.Särskild lånefinansiering via förslagsvis Europeiska Investeringsbanken, EIB. 2.Samfinansiering med privat näringsliv, så kallad PPP-finansiering 3.Tillfällig lånefinansiering för att genomföra en tidigareläggning. En lånefinansiering som täcker kapitalkostnader för investering. De tre förslagen verkade tilltala statsrådet och därför undrar jag om förslagen har studerats? Om man med enbart statliga medel ska nyinvestera i nya vägar och broar samt rusta befintligt vägnät så innebär det att det tar innan det är genomfört så att det påverkar näringslivet negativt. har lyft tanken om att PPP-finansiera infrastrukturen i landet och i tidigare debatter i har ett intresse visats för dessa tankar. Mina frågor till statsrådet är: 1.Hur bedömer statsrådet förslagen till alternativa finansieringar av infrastrukturen? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkra en långsiktig lösning på järnvägstrafiken från och genom ?
ip · GR10318 · 2004-02-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:318 av () till statsrådet om kostnader för sjukförsäkringen En av de viktigaste frågorna när det gäller att få fart på tillväxten i är att få ned sjukfrånvaron. Den har nått en omfattning som utöver personligt lidande medför oerhört stora kostnader både för det offentliga och för samhället i stort. Det gäller de direkta kostnaderna för både företag och stat men framför allt de långsiktiga konsekvenserna oroar. Företagen tappar i kompetens och staten måste finansiera långtidssjukskrivningar. Den höga sjukfrånvaron drabbar inte bara enskilda människor utan utgör ett hot mot många företag. De allra flesta företag erbjuder en bra arbetsmiljö och jobbar medvetet för att medarbetarna ska utvecklas, trivas och må bra på jobbet. Vi har också en bra arbetsmiljölag i landet. Vi har få arbetsskador. Ändå har vi bland de högsta sjukskrivningstalen i . av alla människor mellan har varit sjukskrivna . Väldigt många blir också förtidspensionerade. Antalet förtidspensionerade och motsvarande kostnader stiger lavinartat. Sjukfrånvaron påverkas alltså sannolikt av andra orsaker än arbetsmiljön. Många företagare känner därför en djup oro inför ett sjukförsäkringssystem där de tvingas ta ett ökat ekonomiskt ansvar utan att i grunden kunna påverka frånvaron. Sjukfrånvaroutvecklingen har också lett till att många företag är rädda för att dra på sig ökade kostnader om man nyanställer. Detta är extra allvarligt eftersom ungdomsarbetslösheten i har börjat nå rekordnivåer. I mitt hemlän är situationen akut och ytterst oroande. I har vi störst andel öppet arbetslösa i åldern 18@24 år i landet. I genomsnitt är av befolkningen i den åldersgruppen i länet öppet arbetslösa eller deltar i något program. Det finns kommuner där av de unga mellan är arbetslösa. Detta redan allvarliga läge riskerar förvärras vid ytterligare kostnadsövervältringar på arbetsplatserna. Det krävs därför en mängd olika åtgärder för att vända utvecklingen. På kort sikt innebär också de oklarheter som råder just nu beträffande kostnaderna för sjukförsäkringen stora problem i den pågående lönerörelsen. Den avsiktsförklaring som regeringen tillsammans med och presenterade har inte skapat full klarhet. Detta är besvärande för vårt lands företagare. För att det ska bli möjligt att sluta de långsiktiga avtal som alla vill se måste därför regeringen ge företagen svar på ett antal centrala frågor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Hur bedömer statsrådet att den så kallade "15-procentaren" kommer att vara konstruerad? Hur bedömer statsrådet att högkostnadsskyddet kommer att vara utformat? Hur bedömer statsrådet att arbetsgivaravgiftssänkningen blir?
ip · GR10319 · 2004-02-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:319 av () till finansminister om moms för allmännyttiga föreningar Enligt utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslås att nuvarande generella undantag i momslagen för allmännyttiga föreningar ska slopas. Konsekvenserna för organisationer som , Röda Korset, , , och studieförbunden skulle bli förödande. En stor del av frivillig ideell verksamhet för att lindra och förhindra mänskligt lidande i och utanför skulle slås ut! Ett sådant exempel är Röda Korsets verksamhet Mötesplats Kupan. Här arbetar frivilligt ideellt engagerade personer tillsammans med till exempel arbetsträningspraktikanter, frivårdstjänster och personer med olika former av funktionshinder. Socialt arbete förenas med miljömässig återvinning och vinsten går till olika behövande. Det finns omkring 250 sådana mötesplatser. Att momsbelägga sådan verksamhet blir i praktiken ett slags gåvoskatt när i stället frivilligt arbete borde understödjas och underlättas! Utredningen grundar sitt förslag på Sjätte momsdirektivet men där finns faktiskt möjlighet till undantag just för liknande organisationer och tjänster. Min fråga till finansministern blir därför: Hur avser finansministern att utforma regler för att undanta allmännyttiga organisationer från momsplikt så att tusentals ideellt arbetande personer i kan fortsätta sin viktiga uppgift?
ip · GR10320 · 2004-02-24 00:00:00 — Interpellation 2003/04:320 av () till statsrådet om sexköpslagen "Att utveckla den svenska sexköpslagen, samt att göra den känd internationellt, är ett viktigt arbete . - - -Sexköpslagen har kommit för att stanna." Så skrev i en debattartikel i . Lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster debatterades flitigt redan innan den trädde i kraft och diskussionen fortsätter än . Utredningen som låg till grund för kvinnofridspropositionen (1997/98:55) kom till slutsatsen att all könshandel borde förbjudas för att uppnå det uppsatta målet. Remissinstanserna var delade. Några tillstyrkte utredningens förslag, andra föreslog kriminalisering enbart av köparen och vissa avstyrkte helt en kriminalisering. Noteras bör att , , och Justitiekanslern hörde till dem som helt avstyrkte kriminalisering av sexhandel. upplever många personer inom myndigheter och organisationer där man kommer i kontakt med sexhandel att det inte finns någon möjlighet att ifrågasätta lagens effektivitet och värde. "Sexköpslagen har kommit för att stanna." Detta trots att de få studier som gjorts, bland annat Brottsförebyggande rådets (BRÅ) studie , konstaterar att det visat sig svårt att kontrollera förbudets efterlevnad när det gäller den dolda prostitutionen och att bevissvårigheterna är den vanligaste anledningen till att utredningar läggs ned. Det faktum att brottet inte har någon målsägande kräver i princip ett erkännande eller en spaningsinsats som gör att man griper förövaren mitt i den sexuella akten och kan bevisa att en ekonomisk transaktion genomförts. anmäldes 110 brott mot sexköpslagen och av dessa lagfördes 45 personer, varav 24 strafförelägganden, 19 domar i tingsrätt och 2 åtalsunderlåtelser. BRÅ drar slutsatsen att den öppna gatuprostitutionen möjligen minskat som följd av sexköpslagen, medan den dolda prostitutionen troligtvis har ökat i omfattning. Dessutom framförs ofta åsikten att våldet mot de prostituerade blivit grövre, att människohandel för sexuella ändamål ökat och att den organiserade brottsligheten är starkt kopplad till prostitutionen. Prostitutionen förändras i takt med att samhället och världen i övrigt förändras. Huruvida någon av de ovan nämnda förändringarna har påverkats av den svenska sexköpslagen är ovisst och för att råda bot på denna okunskap bör en förutsättningslös utvärdering av dagens lag ske. Det gemensamma målet måste vara att på det mest effektiva sättet stoppa handeln, men också skydda och stödja de kvinnor, barn och män som arbetar med att sälja sex. Vad tänker statsrådet göra för få till stånd en förutsättningslös utvärdering av huruvida sexköpslagen fyllt det syfte som anges i propositionen och av vilka effekter sexköpslagen haft i verkligheten?
ip · GR10322 · 2004-02-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:322 av förste vice talman () till försvarsminister om ammunitionsavveckling Försvarets omställning från territorialförsvar till mer av insatsförsvar är dramatisk och genomgripande både för Försvarsmakten, försvarsindustrin och deras samarbetspartner. Detta gäller inte minst avvecklingen av överflödig materiel och ammuntionsavveckling som har diskuterats tidigare i kammaren. Försvarsministern har givit uttryck för behovet av miljöhänsyn och planeringsmöjligheter för berörd industri, detta inte minst för att svenska aktörer ska kunna finnas kvar som anbudsgivare, men också för att högt ställda krav på säkerhet och miljö ska kunna mötas. Vid förnyade kontakter med Nammo Vingåkersverken kvarstår de tidigare diskuterade problemen. Jag skulle därför vilja ställa följande frågor till ministern: 1.Avser ministern att vidta några åtgärder för att tillförsäkra aktörerna på ammuntionsavvecklingsområdet möjligheter till en mer långsiktig verksamhetsplanering? 2.Avser ministern att tillse att kraven på miljö och säkerhet säkerställs vid upphandling av ammuntionsavveckling? 3.Avser ministern att vidta några åtgärder för att stimulera och därmed trygga och utveckla den unika svenska kompetens på miljöriktig avveckling av ammunition som finns samlad inom FOI, FMV och berörda företag?