ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10224 · 2004-11-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:224 av () till statsrådet om översyn av äldreomsorgen utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att "se över" äldreomsorgen. Sedan löftet gavs har bristerna i äldreomsorgen blivit allt större. 2004 rapporterar samtliga länsstyrelser om en negativ utveckling inom kommunernas äldreomsorg. Här några exempel: Många äldre nekas ett värdigt vardagsliv, till exempel hjälp att komma ut i friska luften, välja när de vill lägga sig eller få möjlighet att duscha regelbundet. 4 000 till 5000 åldringar nekas plats i äldreboenden, trots att de har bedömts behöva det. Andelen personer utan eget rum inom särskilda boendeformer för äldre har ökat i så många som ett tjugotal kommuner. Den parlamentariska Äldreberedningen Senior 2005 (2003:91) har efter löfte lagt förslag om "100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning", men någon proposition med anledning av förslagen har regeringen inte presenterat. har i själva verket endast behandlat en proposition med anknytning till äldreomsorgen sedan ställde ut sina löften till svenska folket. Denna enda proposition /03 handlade om samverkan och möjligheten att inrätta gemensamma nämnder mellan kommuner och landsting. En skrivelse om uppföljning av den nationella handlingsplanen presenterades dock med redovisning av läget och tidigare vidtagna åtgärder. /04 lämnades ingen proposition som rörde äldreomsorgen. Regeringens budgetproposition innehöll förvisso en utbildningssatsning för äldreomsorgens personal, men begränsas förnyelsen av vården och vårdyrkenas attraktivitet genom den planerade så kallade stopplagen för privata sjukhus. Jag vill med hänvisning till ovanstående fråga vård- och äldreomsorgsminister : Avser du att före valet fullfölja din företrädares löfte att regeringen ska se över äldreomsorgen och presentera en samlad proposition gällande åtgärder för den framtida äldreomsorgen med anledning av bland annat Äldreberedningens betänkande?
ip · GS10225 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:225 av () till statsrådet om väntetiderna i vården utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att patienter ska få rätt vård i rätt tid. väntar människor på behandling, för angelägna medicinska behov, alldeles för . Det innebär lidande för patienten och höga kostnader för samhället. Patienter med vissa åkommor kan få vänta år på behandling. Den vårdgaranti som infördes av den borgerliga regeringen, men sedan avskaffades av Socialdemokraterna, satte en gräns på maximalt tre månaders väntetid. av socialdemokratisk regering och avskaffad vårdgaranti är det alldeles för vanligt att väntetiderna betydligt överstiger . Som exempel kan nämnas väntetider på hörapparater. Inget sjukhus i hela norra kan hålla tidsgränsen enligt den gamla vårdgarantin när det gäller utprovning av hörapparat. har 16 veckors väntetid och så mycket som 120 veckors väntetid. I klarar endast med nöd och näppe en väntetid för operation av grå starr, och i har en väntetid (källa "Väntetider i vården"). De nämnda väntetiderna inkluderar inte väntan på diagnos och nödvändiga undersökningar. Jag vill med hänvisning till ovanstående fråga vård- och äldreomsorgsminister följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla sin företrädares löfte om att patienter ska garanteras rätt vård i rätt tid?
ip · GS10226 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:226 av () till statsrådet om förstärkning av primärvården utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att förstärka primärvården. För att lyckas förstärka primärvården är det alldeles uppenbart att behöver fler allmän- och husläkare. Men av om den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården framgår: "En mer bekymmersam utveckling kan ses bl.a. när det gäller läkartätheten i primärvården, möjligheten för medborgarna att välja sin fasta läkarkontakt, utvecklingen av mångfalden av vårdgivare och för äldre med psykisk ohälsa." Trots att alla verkar vara överens om att primärvården behöver stärkas finns det färre allmän- och husläkare än . fanns det, omräknat till heltider, 4191 allmänläkare (källa SOU 2001:49) medan det finns 3451 (källa: ). är mer optimistiskt och uppskattar antalet heltider till 4000. Regeringen har således inte uppfyllt löfte om att förstärka primärvården. Vilka siffror som än är de rätta är en slutsats enkel att dra @ det finns alldeles för få allmänläkare i för att möta patienternas behov och rätt att välja en egen husläkare. Det behövs kraftfulla åtgärder för att mål om en läkartäthet på 1/1500 invånare ska kunna uppfyllas. Det behövs ett nationellt husläkarsystem. Ett sådant kan med fördel prövas enligt familje- och husläkarmodellen Protos. Styrkan med denna modell är att den har en bred uppslutning bland läkarnas organisationer. Det ökar förutsättningarna för att ett försök kan gå smidigt och med stort engagemang. I primärvården finns andra omistliga yrkesgrupper: distriktssköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter och kuratorer. Deras uppdrag beskrivs inte i Protos utan bör anpassas efter lokala förutsättningar och tradition.Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vård- och äldreomsorgsminister : 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla sin företrädares löfte om att förstärka primärvården? 2.Avser statsrådet att ta initiativ till att en modell för ett nationellt husläkarsystem prövas i minst ett landsting eller en region?
ip · GS10227 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:227 av () till statsrådet om löftet om vårdgaranti utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att införa en nationell vårdgaranti. Den socialdemokratiska regeringen avskaffade 1997 den nationella vårdgaranti som infördes av den borgerliga regeringen. Regeringen har alltsedan dess gång på gång lovat att återinföra den. utlovar ni i budgetpropositionen en nationell vårdgaranti som ska börja gälla @ men först från . Mot bakgrund av hur den socialdemokratiska regeringen brutit löftet om att införa en vårdgaranti är det lätt att ställa sig skeptisk till att löfte verkligen kommer att förverkligas. alla köande patienter har dåliga erfarenheter av regeringens tidigare löften. Innebörden i regeringens löfte om en nationell vårdgaranti är mycket oklart utöver att avsätts i stimulansbidrag . Vad kommer det aviserade avtalet mellan regeringen och att innehålla? Kommer samtliga medicinskt motiverade behandlingar att ingå i vårdgarantin? Eller kommer införandet att ske stegvis? Vilka prioriteringar kommer att tillämpas? Det är angeläget att alla köande patienter får besked. Jag vill med hänvisning till ovanstående fråga sjukvårds- och äldreomsorgsminister : 1.Är det statsrådets bedömning att en nationell vårdgaranti kommer att gälla från ? 2.När kommer ett eventuellt förslag till beslut att presenteras? 3.Vad kommer enligt statsrådets bedömning en eventuell vårdgaranti att innehålla?
ip · GS10228 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:228 av () till statsrådet om samarbete mellan sjukvård och företag utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att utveckla samarbetet mellan sjukvården och företagen. När utfärdade löftet uttryckte han en förhoppning om "att svenska företag kan spela en mycket större roll i vården , även på den internationella arenan". Det är lätt att instämma i den inställning som den dåvarande socialministern gav uttryck för. Men i stället för att utveckla samarbetet mellan sjukvården och företagen har regeringen gjort sitt bästa för att stoppa förnyelse i vården och försämra relationerna med vårdföretagarna. Facit , efter löfte om bättre samarbete, är att relationerna till de privata vårdföretagen är mycket ansträngda. Detta med anledning av planerna på att stifta en lag som förbjuder landstingen att lämna över driften av ett sjukhus till vårdgivare som skapar vinst åt ägaren. Förslaget om den så kallade stopplagen har såvitt jag förstår tillkommit utan någon som helst dialog mellan regeringen och de privata vårdgivarna. är en av ledande privata vårdkoncerner. I driver man bland annat i , uppskattat av såväl patienter som personal och även av beställare, som har avtal om bra vård till lägre kostnad än på andra akutsjukhus. Företaget kommer att utvidga sin verksamhet till , men här hemma är oron och osäkerheten stor om framtiden. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vård- och omsorgsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla sin företrädares löfte om att utveckla samarbetet mellan sjukvården och privata företag?
ip · GS10229 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:229 av () till statsrådet om valfrihet till sjukvård inom EU utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att öppna för gränsöverskridande vård. Regeringsrätten har slagit fast att patienter som bor i har rätt till vård i andra länder på hemlandets bekostnad. Denna rätt är inte oinskränkt men EG-fördraget innehåller grundläggande regler om att den enskilde har principiell rätt, manifesterade i tidigare EG-domar, att erhålla sjukvård i andra länder och få den betald av sjukförsäkringen. I praktiken är det dock inte så enkelt att få ersättning eftersom försäkringskassorna runtom i landet gör olika bedömningar av inkomna ansökningar. Om vård i utlandet ersätts eller ej beror alltså på var i en patient bor. Socialminister lovade att regeringen ska "öppna för en gränsöverskridande vård". Några konkreta förslag från regeringen som skulle leda i den riktningen har dock hitintills inte presenterats. vill att den enskilde ska kunna få vård enligt den svenska vårdgarantin i andra EU-länder när vård inte kan ordnas i hemlandstingets regi. Sjukvårdssamarbetet bör successivt utvecklas till att omfatta alltfler länder inom EU. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vård- och omsorgsminister : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att uppfylla sin företrädares löfte om att svenska patienter ska ha valfrihet till vård inom EU?
ip · GS10230 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:230 av () till statsrådet om den högspecialiserade vården utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att utveckla den högspecialiserade vården. En översyn (Ds 2003:56) av den högspecialiserade vården har gjorts inom och ett betänkande publicerades . Syftet med utredningen var bland annat att skapa förutsättningar till en god utveckling och en effektiv resursanvändning i den högspecialiserade sjukvården samt i den kliniska forskningen. Det är angeläget att patienterna även i fortsättningen får tillgång till nya behandlingsmöjligheter och behandlingsformer av hög kvalitet som ges av vårdpersonal med hög kompetens. Den kliniska forskningen har problem och behöver bättre förutsättningar för att utvecklas @ dagens forskning kan bidra till att ge en högkvalitativ vård . Ingen proposition har emellertid presenterats av regeringen. Ej heller har regeringen vidtagit några andra åtgärder för att utveckla den högspecialiserade vården. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vård- och äldreomsorgsminister : Avser statsrådet att lägga fram förslag som uppfyller det löfte statsrådets föregångare som socialminister gav om en utveckling av den högspecialiserade sjukvården?
ip · GS10231 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:231 av () till statsrådet om förnyelse av sjukvårdens organisation utlovade den dåvarande socialministern tio reformer för den svenska sjukvården. En granskning som (39/2004) genomfört visar att endast två av dessa löften genomförts när fick avgå eftersom statsminister ville "toppa laget". Ett av de löften som inte genomförts är att regeringen lovat att förnya sjukvårdens organisation. När löftet gavs utlovade bland annat att han skulle bjuda in de fackliga organisationerna och arbetsgivarna till en dialog om vad som krävs för att göra vårdyrkena mer attraktiva, ta bättre vara på personalens kompetens och öka deras inflytande. ordförande har kommenterat löftet: "Ambitionerna är vällovliga och orden vackra. Men jag har i alla fall inte fått någon inbjudan" (39/2004). Inte nog med att samtalen uteblivit. Såväl som statsrådet har ägnat betydande tid åt att förbereda den så kallade stopplag som går på tvärs emot löftet att förnya sjukvårdens organisation. Förslaget till stopplag har ju som bekant kritiserats hårt av samtliga fackliga organisationer för vårdpersonal. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vård- och omsorgsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla löfte om att förnya sjukvårdens organisation?
ip · GS10232 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:232 av () till justitieminister om villkor för trafikskadade Antalet anmälda trafikskador har ökat dramatiskt. anmäldes ca 22 000 skadade. hade antalet anmälda skadade fördubblats och anmäldes ca 47 000. Antalet dödade har däremot minskat något . Dessutom har det skett en ökning av mer diffusa skador som whiplash, som inte medför en hög invaliditetsgrad i traditionell bemärkelse, men som av allt att döma får stora psykosociala och fysiska konsekvenser. Dessa skador brukar bli långdragna. Den årliga kostnaden för antalet anmälda skador beräknades uppgå till (2003:1). Det finns allvarlig kritik mot försäkringsbolagens attityd mot de människor som råkar ut för trafikskador. Det handlar om hur de blir bemötta, långa handläggningstider, bolagens medicinska rådgivare och ombudskostnader. Drabbade känner sig ifrågasatta. Försäkringsbolaget anses inte vinnlägga sig om den skadades förtroende. Trafikskadade kan ha svårt att komma till tals med skaderegleraren och förstår därför inte skaderegleringsprocessen. Särskilt utsatta är personer med låg utbildning. Bolagen beaktar inte i tillräcklig grad de sociala och ekonomiska problem som kan uppstå, till exempel för den drabbades familj. Försäkringsbolagen får kritik för sitt okänsliga sätt att bemöta skadade. Kritik riktas också mot de långa handläggningstiderna i skadehanteringen. Den skadade vet inte när hans eller hennes skadeärende blir avslutat, vilket gör den skadade orolig och passiv. Bolagens medicinska rådgivare får kritik. Det kan vara svårt att förstå att bolagets ställningstagande inte i alla delar grundar sig på den behandlande läkarens slutsatser. Det är också svårt att förstå att den som inte träffat den skadade gör en avgörande bedömning. Ett problem vid sidan om själva skaderegleringen är kostnaderna för de ombud som under skaderegleringen kan tillåtas i vissa ärenden och för vilka den trafikskadade under vissa omständigheter kan bli ersättningsskyldig. Dessa kostnader kan av den skadade upplevas som orättvisa . Med tanke på den kritik som enskilda trafikskadade och trafikskadades organisationer riktar mot den nuvarande lagstiftningen som reglerar trafikskador är det nödvändigt att en översyn görs av regelverket. Särskilt bör då beaktas en skärpning av konsumentförsäkringslagen (1980:38) som framhåller att försäkringsbolagen måste utreda en skada skyndsamt och med den drabbades intressen tillgodosedda. Här måste en tidsram sättas. försäkringsbolagens medicinska rådgivares ställning. Dessa läkare står inte under tillsyn. Så bör bli fallet. ändrade former för överprövning av försäkringsbolagens beslut i trafikskadeärenden genom att en reklamationsnämnd inrättas. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga om justitieministern är beredd att låta göra en översyn av den nuvarande lagstiftningen som reglerar trafikskador.
ip · GS10235 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:235 av () till utbildnings- och kulturminister om utbildning av lärare i hem- och konsumentkunskap Regeringen genomför en hel del satsningar som på olika sätt berör utbildning inom det hushållsvetenskapliga området. Jag ska här nämna fyra. Inom ramen för uppdraget som ställts till och om att utarbeta ett underlag för en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet har en rapport om mat och hälsa i utbildningen utarbetats. har tillsats att utreda hållbar konsumtion där jag utgår ifrån att utbildning är ett inslag när det gäller det förändrade konsumtionsmönstret. Vidare har kommittén för utbildning för hållbar utveckling just kommit med sin slutrapport (SOU 2004:104) där bland annat hälsa, jämställdhet och hållbar konsumtion nämns. I dessa tre fall torde för del hem- och konsumentkunskap vara ett centralt ämnesområde. "Maten är det som ligger i topp när hushållens miljöpåverkan listas. Under en livstid äter och dricker varje människa mat och dryck" står det att läsa i skriften Maten och folkhälsan (Kungl. Skogs- och lantbruksakademien 2004). Hem- och konsumentkunskap är det ämne i skolan som lär eleverna för livet i hem och familj och för livet som konsument. Betydelsen av kunskap för att bli en medveten konsument kan inte överbetonas. Det gäller också i utbildning för vuxna där hem- och konsumentkunskap ingår som ett kunskapsområde i den grundläggande vuxenutbildningen. I rapporten från om mat och hälsa i utbildningen lyfts också behovet av ett motsvarande ämne i gymnasieskolan fram. För att genomföra dessa olika satsningar på skilda nivåer i utbildningssystemet med god kvalitet behövs lärare utbildade i inriktning hem- och konsumentkunskap. redovisar att lärarkompetens är den enskilda resurs som har störst betydelse för elevers resultat. Då är det ett problem att det är vanligt att personer utan utbildning är satta att undervisa i ämnet. NU-03 visar att så stor del som av de som undervisar i hem- och konsumentkunskap ej har utbildning för det. Vidare är det ett problem att det utbildas för få lärare med inriktning hem- och konsumentkunskap. finns inriktningen endast vid tre av landets lärarutbildningar, i , och . I finns planer på att skapa motsvarande inriktning . Ett så begränsat antal utbildningsplatser motsvarar inte det behov som finns av lärare i hem- och konsumentkunskap. Det motsvarar definitivt inte det behov som de bra och viktiga satsningar regeringen initierar och som nämns ovan medför. Jag vill fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa försörjningen av lärare med denna specifika ämneskompetens?
ip · GS10236 · 2004-11-30 00:00:00 — Interpellation 2004/05:236 av () till statsrådet om problem kring isocyanatanvändning Hundratusen svenska arbetare exponeras för isocyanater. Av dem beräknas tiotusen bli sjuka. Många av dem för hela livet. Arbetsmiljöarbetets mål är att skapa säkra och sunda arbetsplatser. Ingen ska behöva bli skadad, mista sitt arbete eller bli förtidspensionerad på grund av dålig arbetsmiljö. Säkra och sunda arbetsplatser är bra för människor, företag och samhälle. Arbetsmiljöproblemen kring isocyanater är ett stort och viktigt problem som uppmärksammats alltmer. Exponeringen av isocyanater kan ge flera symtom. Vanligast är problem med andningsvägarna som till exempel rinnande näsa, snuva och irritationshosta eller näsblod. Huvudvärk eller att man känner sig tung i huvudet är också vanligt. Man kan också få nedsatt lungfunktion som man oftast inte kopplar till arbetet. I värsta fall kan man få en allergisk astma som man får ha kvar resten av sitt liv. Vid kontakt med isocyanater får man en farlig allergisk reaktion som i värsta fall kan vara livsfarlig varje gång man fortsättningsvis kommer i kontakt med isocyanater. Denna överkänslighet medför att man blir känslig även för andra luftföroreningar och lukter. Trots alla dessa symtom och skaderisker vill statliga mildra kraven på arbetsgivarna och fyrdubbla den tillåtna dosen av vissa isocyanater i arbetsmiljön. Det här låter inte klokt @ och är det inte heller! Enligt finns det tillräckligt med forskning för att luckra upp säkerheten kring ämnena. Men en sådan förändring skulle innebära att de regelbundna läkarundersökningarna försvinner. Dessutom kommer arbete med monisocyanater som och för en person med astma att beskrivas som "olämplig". är de absolut förbjudna. Kravet på speciell utbildning mildras också i förslag. planer på att fyrdubbla gränsvärdena väcker förvåning bland forskarna. Andra som är kritiska är facket som anser att tar för stora ekonomiska hänsyn. Bland annat är man på säker på att prioriterar de ekonomiska konsekvenserna framför arbetarnas hälsa. De nya reglerna ska enligt planerna börja gälla från . har regeringens uppdrag att tillse att arbetstagarna skyddas mot ohälsa i arbetet, men tycks nu negligera riskerna med isocyanater och just nu pågår det en strid mellan och de fackliga organisationerna. I är det vår förhoppning att regeringen agerar och hindrar försämringarna vad gäller föreskrifterna för isocyanathantering. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : 1.Har arbetslivsministern för avsikt att vidta några åtgärder för att reglerna kring isocyanathanteringen inte ska försämras? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att utarbeta en ny strategi för hur problemen kring isocyanatanvändningen långsiktigt ska bemästras?