ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS102 · 2004-09-15 00:00:00 — Interpellation 2004/05:2 av Per () till socialminister om kostnadsansvaret för stöd och service till funktionshindrade infördes ett nytt kostnadssystem för insatser enligt LSS, lagen om stöd och service till funktionshindrade. Systemet innebär att kommunen, där den funktionshindrade är bosatt och får insatser enligt LSS, är den kommun som har rätt till ersättning från utjämningssystemet. stod den kommun som den funktionshindrade ursprungligen kom ifrån för kostnaderna genom särskilda avtal. Utjämningssystemet skulle kunna fungera om värdkommunerna verkligen fick kostnadstäckning. Så är ofta inte fallet, då olika funktionshindrade kräver radikalt olika kostnader i förhållande till vad systemet ger. I och drabbas två redan fattiga och små kommuner extremt hårt av det katastrofala systemet nämligen och men även , och . I och medför kostnadsövervältringen behov av en skattehöjning med enbart för detta. Detta är okänsligt och fullständigt ohemult mot dessa små och fattiga kommuner. Det kommer @ om det får fortsätta @ även att leda till tragik för de funktionshindrade. Med hänvisning till ovanstående och tidigare ställda frågor vill jag fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att uppnå en rättvis fördelning av kostnaderna för stöd och service till funktionshindrade? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder mot vissa kommuners uppsägning av avtalen med kommuner som tar emot och står för stödet och servicen till funktionshindrade? 3.Avser statsrådet att vidta några åtgärder så att de funktionshindrade inte drabbas av detta extremt orättvisa utjämningssystem?
ip · GS1020 · 2004-09-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:20 av () till jordbruksminister om konkurrens med privata företag Statliga utsätter de privata företagen för konkurrens i regionen genom att bygga en veterinärstation i . Det är många privata företag som reagerat på att staten investerat stora summor pengar i en ny veterinärstation som sjukvården i regionen har svåra problem. har distriktsveterinärer opererat länets smådjur. Detta är anmärkningsvärt eftersom distriktsveterinärernas uppdrag är att tillgodose böndernas behov av medicinsk behandling av deras större djur. Ett av de företag som fått konkurrens av veterinärstation är Gästrike Djurklinik i . liberalerna har givetvis inget emot konkurrens men tycker att det känns både märkligt och olämpligt att staten gett sig in på en väl fungerande marknad med en skattefinansierad verksamhet. Detta sker dessutom i ett län där arbetslösheten är mycket hög och antalet nystartade privata företag alldeles för få. agerande innebär att Gästrike Djurklinik inte vågar genomföra en planerad utbyggnad i och i . Utbyggnaden skulle ha inneburit att Gästrike Djurklinik nyanställt ett par veterinärer och fem till sex övrig personal och förlängt sin öppettid till dygnetruntservice. Men genom agerande så drabbas nu såväl djurägarna, som inte får den förbättrade servicen, och länet i sin helhet, som mister ett par arbetstillfällen. Efter det att distriktsveterinärer började använda skattepengar för att konkurrera med det privata näringslivet har omsättningen sjunkit rejält för de privata veterinärklinikerna i regionen. I en skriftlig fråga till jordbruksminister frågade jag om jordbruksministern avsåg att vidta åtgärder som innebär att upphör med att konkurrera med det privata näringslivet på en redan väl fungerande marknad. Jordbruksministern hävdade i sitt svar på min fråga att distriktsveterinärerna har rätt att utöva djursjukvård om djurskyddsskäl föreligger eller om annan veterinärvård inte finns att tillgå. Men i detta fall går det knappast att åberopa djurskyddsskäl. Gästrike Djurklinik har öppet till under vardagar och har även genom sin skattefinansierade kraftiga expansion i med en ny veterinärstation i helgöppet. Kliniken har dessutom samarbetsavtal med djursjukhusen i , och . Jordbruksministern hävdade vidare att distriktsveterinärernas verksamhet i inte har förändrats. Det stämmer inte. En smådjursveterinär har anställts och man utför nu operation och röntgen på smådjur. Jag anser att det är helt fel och mycket oroande att staten använder skattebetalarnas pengar för att konkurrera med det privata näringslivet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser jordbruksministern, nu när det är uppenbart att statliga skattefinansierade konkurrens med det privata näringslivet skadar en marknad som varit väl fungerande, att vidta åtgärder som innebär att den skadliga konkurrensen upphör?
ip · GS1021 · 2004-09-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:21 av () till statsrådet om ökat ansvar för kommuner inom flyktingmottagandet Jag har tillsammans med medlemmar i tvärpolitiska asyl- och flyktinggrupp besökt flyktingförläggningen i och träffat representanter från kommunen, och asylsökande. Kommunen har tagit stort ansvar för att se till att flyktingförläggningen har fått bra förutsättningar att fungera. Kommunen @ såväl politikerna, tjänstemännen samt frivilligorganisationer och boende @ har solidariskt ställt upp när behövt platser. Överenskommelsen var 250 asylsökande, vilket måste ses som tämligen omfattande i förhållande till befolkningsmängden. är antalet asylsökande mindre än hälften av detta antal. har till exempel investerat i ett delvis EU-finansierat projekt för att finna former för att få ut de asylsökande i betalda vita arbetstillfällen, typ hushållsnära tjänster, men även ströjobb inom näringslivet. Samverkan mellan ortsbefolkning och asylsökande har fungerat bra. De asylsökande har välkomnats att delta i ortens livliga föreningsverksamhet. Tillgången på bostäder har varit god. Tyvärr har inte kontakten med varit lika god. Mottagning av asylsökande innebär inte bara att bistå med sängplatser utan man måste också ta ett socialt ansvar, såväl mot de asylsökande som mot ortsbefolkningen. Den politiska ledningen i menar att detta sköts bäst av kommunen och samhällets olika nätverk. Därför vill kommunen ta över och driva förläggningen i egen regi. Kommunstyrelen i har kontaktat för att få verkets tillstånd att även i fortsättningen ta emot asylsökande till kommunen men ännu inte fått något klart svar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : 1.Vad avser statsrådet att göra för att asylmottagningen bättre ska kunna integreras i kommunernas verksamhet? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja de goda exemplen, som till exempel initiativet från ?
ip · GS1022 · 2004-09-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:22 av () till statsrådet om användandet av svenska biståndsmedel Den 7@10 september 2004 arrangerades en pro-palestinsk och anti-israelisk konferens i med omfattande stöd från Sida via dess samarbetspartner . Händelsen är uppseendeväckande av två skäl. Dels väljer Sida att stödja en svensk politisk organisation, Revolutionär kommunistisk ungdom (RKU), som aktivt motarbetar den svenska demokratin och i stället hyllar det politiska våldet. Stödet står därmed i skarp kontrast till Sidas egna principer, formulerade av informationschef i tidningen : "Vi utgår ifrån att Forum Syd följer de krav vi har på att organisationer som får stöd ska vara demokratiskt uppbyggda och bedriva en verksamhet som stöder mänskliga rättigheter, demokrati och fredsmetoder." Av RKU:s plattform () framgår det emellertid att denna kommunistiska ungdomsförening som är knuten till KPML (r) och mottagit ekonomiskt bidrag från Forum Syds/Sidas budget, varken tar avstånd från våld som politiskt kampmedel eller låter sin aktivitet begränsas av den politiska demokratins principer. Dels används Sidas och därmed svenska skattebetalares medel för att stödja ett motstånd mot som både kränker de mänskliga rättigheterna och kan karaktäriseras som vålds- och terrormetoder snarare än fredsmetoder. Av programmet framgår att flygplanskaparen och före detta PFLP-chefen skulle deltagit i konferensen. har tagit på sig ansvaret för flera terrordåd. Bland annat mördades den israeliske turistministern . som var chef för då, lovade att nästa gång skulle det bli premiärministern som skulle mördas. tog också på sig ansvaret för ett självmordsbombardåd , där en svensk-israel, vars familj kom från , blev mördad. Det är en svart ironi att nu skulle stå värd för hans mördare. Genom hela konferensprogrammet liksom RKU:s eget program demoniseras . Israeler kallas satans mördare och sionismen är rasism @ något som FN efter sin beryktade resolution numera tar avstånd ifrån @. Det är en skandal att Sidas pengar används till att förlänga och fördjupa den våldsamma konflikt som redan orsakat så mycket lidande. Vad avser statsrådet att göra för att garantera att inte svenska biståndsmedel används för att främja revolutionära rasistiska rörelser?
ip · GS1024 · 2004-09-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:24 av () till utbildningsminister om statligt stöd till lärlingsutbildningar i och liberalerna har länge drivit kravet på ett införande av lärlingsutbildningar. I går praktiskt taget alla elever vidare från till gymnasieskolan, men av de elever som börjar på gymnasiet är det som avslutar utbildningen. Av dessa misslyckas med att uppnå gymnasieskolans mål: högskolekompetens. Många ungdomar avslutar gymnasieskolan utan att varken ha kunskaper för högre studier eller tillräcklig förberedelse för yrkeslivet. Det är naturligtvis mycket allvarligt. Lika viktigt som det är att komma in på en utbildning är det att avsluta den. Detta gäller särskilt flera av de yrkesförberedande programmen och det individuella programmet. I de flesta länder finns en uppdelning mellan studieförberedande utbildningar å ena sidan och lärlings- och yrkesutbildningar å andra sidan. Lärlingsutbildningarna kan i många fall vara teoretiskt kvalificerade, men också de ungdomar som vill ha en mera praktisk inriktning kan få en bra utbildning för yrkeslivet. Med tanke på gymnasieskolans problem är det därför mycket positivt att regeringen nu tycks ha insett att lärlingsutbildningar måste införas och därför tillsatt en yrkesdelegation. Tyvärr håller regeringen dock fortfarande fast vid föreställningen att alla gymnasieutbildningar ska ge högskolebehörighet, vilket gör att riktigt praktiskt inriktade lärlingsutbildningar blir omöjliga att genomföra. Vad som särskilt bekymrar oss i är att regeringen inte tycks inse vikten av att lärlingsutbildningar skyndsamt måste införas och i stor skala. Regeringen har i stället lämnat över frågan för utredning om hur lärlingsutbildning ska införas på nationell basis. Runtom i landet är många kommuner redo att starta lärlingsutbildningar på försök. Ett sådant exempel är och , där man arbetat med att få i gång ett försök. Kommunerna har med sig tre branscher: teknik och metall, hotell och restaurang samt livsmedel. Både arbetsgivare och fack stöder projektet. Upplägget går ut på att eleverna ska kunna få en lärlingsanställning. Tack vare arbetet i och har vi nu ett utmärkt tillfälle att pröva lärlingsmodellen i verkligheten och få en möjlighet att utvärdera projektet. Trots det har sagt nej till försöket och nekat ekonomiskt stöd i form av projektpengar. Enligt min mening vore det mycket bättre att pröva lärlingsutbildningarna i verkligheten än att uteslutande låta utreda frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för underlätta för kommuner som vill bedriva försöksverksamhet med lärlingsutbildning? Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att försöksverksamhet med lärlingsutbildning ska få startas parallellt med yrkesdelegationens utredningsarbete?
ip · GS1025 · 2004-09-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:25 av () till finansminister om beskattning av energibesparande åtgärder Enligt regeringen utgör beskattningen av fastigheter en del av kapitalbeskattningen. Bortsett från att detta är svårbegripligt för många som främst har bostaden @ det må gälla hyresgäster, bostadsrättsinnehavare eller småhusägare @ för att bo i och inte som en kapitalplacering, kommer detta system i praktiken att strida mot regeringens energipolitik där övergång från ändliga fossila bränslen till återanvändbara sådana @ exempelvis berg@, jord@, vatten@ eller solvärmesystem leder till höjda taxeringsvärden och därmed motverkar övergången till sådana system. Endast den person som blundar kan undgå att se motsättningen i regeringens politik på detta område. Det är uppenbart för envar som vill se, att regeringen sätter finanspolitiken framför klimat@, energi@ och miljöpolitiken. Enligt min mening borde energibesparande åtgärder av vad slag de vara må premieras. Det är också innebörden av en verklig, liberal, grön skatteväxling. Det ska löna sig att vara miljövänlig. Nuvarande taxeringssystem är däremot ett exempel på mycket dålig energi- och miljöpolitik med sin extremt usla inriktning på att ekonomiskt bestraffa investeringar i förnyelsebar energi. Att beskatta energibesparande åtgärder respektive övergång till förnyelsebar energi, är enligt min mening motsatsen till allt vad så kallad grön klimat- och miljöpolitik innebär @ från liberala utgångspunkter borde i stället installation av energibesparande åtgärder, treglasfönster eller värmepumpar, medföra att skatten sänktes, inte höjs. Det kan ske genom tydliga bestämmelser i värderingen av sådana åtgärder vid fastställandet av taxeringsvärdet på fastigheter. Mot denna bakgrund anhåller jag om att till statsrådet och chefen för få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera husägare @ det må vara villaägare, bostadsrättsinnehavare eller hyresgästföretag - som vidtar åtgärder i riktning att åstadkomma ett mer energisnålt och miljövänligt samhälle?
ip · GS1026 · 2004-09-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:26 av () till finansminister om beskattning av fastigheter Enligt regeringen utgör beskattningen av fastigheter en del av kapitalbeskattningen. Bortsett från att detta är svårbegripligt för många som främst har bostaden @ det må gälla hyresgäster, bostadsrättsinnehavare eller småhusägare @ för att bo i och inte som en kapitalplacering, kommer detta system i praktiken att strida mot regeringens intentioner om fastigheter av likartat slag behandlas helt olika. Detta gäller inte bara permanentboende utan också årstidsanpassade bostäder, exempelvis sommarstugor. har ett fall med sommarstugor i mellersta blivit publikt genom att det visat sig att en förening erlagt fastighetsskatten som svårigheten att fastställa taxeringsvärdet gjort att något förmögenhetsvärde inte kunnat tas upp av ägarna till de attraktiva sommarbostäderna. Frågan är då: Hur ska man se på detta? Enligt min mening är det en mycket bra lösning som sommarstugeägarna kommit på, inte därför att den är skatteplaneringsmässigt mycket bra utan därför att den indikerar att vi här har ett bra exempel på hur många fler människor borde ha det, det vill säga kunna äga sin bostad utan att drabbas av just förmögenhetsskatt. Mot denna bakgrund anhåller jag om att till statsrådet och chefen för få ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sprida kunskap om de möjligheter som föreligger inom ramen för nuvarande skattesystem för fler att ha råd att äga sin åretruntbostad eller sitt höst@, vinter@, vår@ eller sommarställe?
ip · GS1027 · 2004-09-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:27 av () till finansminister om lån från jordbrukare till staten Det mesta av de EU-bidrag som jordbrukarna skulle fått kommer inte att betalas ut förrän . Anledningen är att finansminister måste hålla utgiftstaket. Det är oacceptabelt att jordbrukare har blivit en bricka i ett politiskt spel och därmed får ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak ska kunna hållas. Utbetalningarna måste ske november@december, för att jordbrukarna ska kunna planera sin ekonomi. Regeringen bollar med pengarna och leker ett budgettekniskt spel, där jordbrukets företagare drabbas på ett negativt sätt. jordbrukare har redan förut fått försämrad ekonomi på grund av att de ekonomiska föreningarna har sämre lönsamhet och därmed betalar ut lägre pris för mjölken till mjölkbönderna. Den likvida situationen inom jordbruket kommer att bli ohållbar vid slutet av året. För många jordbrukare kommer det att innebära att de måste ta banklån för att klara likviditeten , som de går och väntar på sina EU-pengar. Pengar som de har rätt att få ut . Det kommer dessutom att innebära räntekostnader, som de inte kommer att kompenseras för. Om regeringen hade valt att säga till statsanställda att de inte skulle få ut hela sin lön så är jag övertygad om att det skulle bli ramaskri, men jordbrukarna förväntas tiga still. När jordbrukarna ska fylla i EU-ansökningar är allt väldigt petnoga. Då kan minsta lilla fel betyda att jordbrukarna missar stora bidrag, men när det gäller att fördela de pengar som de är berättigade att få under detta år då är det inte så noga. är det väldigt många jordbrukare som slutar för att ekonomin gör det ohållbart att fortsätta med näringen. Det leder till att landskapet växer igen vilket i förlängningen innebär färre turister vilket också genererar mindre pengar till statskassan. är svenskt jordbruk en basnäring som står för av sysselsättningen och av BNP. Det finns också där sysselsättningen är mest hotad. Svenskt jordbruk är unikt i . Jordbrukarna producerar de renaste livsmedlen och har en erkänt hög djuromsorg. Svenskt jordbruk med sitt miljötänkande är en förebild för andra länder. Svenskt jordbruk har en tillväxtpotential som kan få hela landet att växa. Mina frågor till finansministern är: Hur har finansministern gjort bedömningen att staten lånar pengar från jordbrukare för att hålla utgiftstaket? Hur avser finansministern att göra i fortsättningen när det gäller att staten lånar pengar från jordbrukare för att hålla utgiftstaket?
ip · GS1028 · 2004-09-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:28 av () till statsrådet om ansvaret för flyktinggmottagande i kommunerna Kommunstyrelsen i har kontaktat för att få verkets tillstånd att även i fortsättningen ta emot asylsökande till kommunen. Kommunen @ såväl politikerna, tjänstemännen samt frivilligorganisationer och boende @ har solidariskt ställt upp när behövt platser. Överenskommelsen var 250 asylsökande, vilket måste ses som tämligen omfattande i förhållande till befolkningsmängden. har med oro tagit del av planer på avveckling av verksamheter på olika håll i landet. tvärpolitiska asyl- och flyktinggrupp har besökt och i samtal med såväl utomstående observatörer som politiker och flyktingar fått ett positivt intryck. Mycket arbete har lagts ned på att göra flyktingmottagandet så bra som möjligt. har även investerat i ett delvis EU-finansierat projekt för att finna former för att få ut de asylsökande i betalda vita arbetstillfällen, typ hushållsnära tjänster, men även jobb inom näringslivet. Det är därför synnerligen olyckligt om nu backar ur sin överenskommelse med kommunen. har en livlig föreningsverksamhet i vilken de asylsökande välkomnats att ta del. Något som visat sig framgångsrikt och utvecklingsbart. Man har här ett gott förhållande mellan ortsbefolkning och asylsökande. Kommunen har kunnat ställa hyreslägenheter ur allmännyttan till förfogande och rustat upp för att göra området trivsamt. Fastigheterna uppges vara i ett gott skick och har, jämfört med andra orter, förhållandevis låga hyror. anser att de därmed tagit sin uppgift seriöst och förväntar sig motsvarande uppträdande från . måste väga in flera aspekter än , förläggning av asylsökande är inte enbart en fråga om sängplatser, utan det finns ett socialt ansvar att ta. Såväl mot de asylsökande som mot ortsbefolkningen. Den politiska ledningen i menar att kommunen och samhällets olika nätverk är väl rustade för att göra det. Därav kommunens intresse att diskutera ett utökat eget åtagande. har signaler gått ut från regering och departement att man helst ser att förläggningsverksamhet läggs ut på kommuner och entreprenörer. Detta ansvar vill nu gärna ta och har önskat överläggningar med för att diskutera ansvar, åtaganden och befogenheter för att själva få driva flyktingmottagande. Vid vårt besök i hade man dock ännu inte fått någon som helst respons från . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : 1.Vad avser statsrådet att göra för att asylmottagningen bättre ska kunna integreras i kommunernas verksamhet? 2.Vad avser statsrådet att göra för att stödja de goda exemplen, till exempel initiativet från ?
ip · GS103 · 2004-09-15 00:00:00 — Interpellation 2004/05:3 av () till jordbruksminister om EU-stöd har öppnat för att stöd till jordbruket ska kunna betalas ut . Anledningen är att såväl lönsamhet som likviditet bedöms vara ansträngd i det europeiska jordbruket. Förhållandena i är inte annorlunda. Även här har många lantbrukare en ansträngd ekonomiska situation. I svar på min fråga om tidpunkt för stödutbetalningar har jordbruksministern svarat att inte invänt mot detta förslag, men att regeringen på grund av bristande likviditetshushållning avser att göra tvärtom @ betala ut stöden under ett senare kalenderår än det de avser. Vi moderater har tillsammans med övriga oppositionen krävt att utbetalningarna av EU-stöd ska göras på därför avsett kalenderår @ det vill säga stödet 2004 ska betalas ut under . Regeringen vill emellertid i stället att jordbruket, som mången gång förr, ska vara regeringens bank och vänta på sina utbetalningar utan att ens få ränta på pengarna. Detta vänder jag mig mot. Tvärtom vore det önskvärt att utbetalningen kunde ske . Detta bör vara i enlighet med kommissionens intentioner. Min fråga till jordbruksministern är om hon gjort bedömningen att svenskt jordbruk har en bättre ekonomisk situation än jordbruket i övriga EU-länder eftersom de svenska bönderna förväntas kunna vara regeringens budgetregulator.