ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10421 · 2004-04-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:421 av () till statsrådet om överförandet av indelningsfrågor från regeringen till har givit i uppdrag till regeringen att skyndsamt återkomma till med lagförslag innebärande att det är som ska avgöra hur länsindelningen ska vara i . Uppdraget är föranlett av bland annat kommuns vilja att överföras till län . I uppdraget till regeringen från ingick att utifrån det lagförslag som utskottet remitterat till Lagrådet och utifrån Lagrådets yttrande bereda frågan om beslutsformer och förfarande vid ändringar i indelning av län och landsting. Allmänna val ska hållas 2006. Som anges i gällande bestämmelser i indelningslagen bör beslut om ändringar träda i kraft och meddelas senast innan beslut träder i kraft. En tidsfrist mellan beslut och ikraftträdande behövs för bland annat den ekonomiska regleringen mellan berörda kommuner. God tid mellan indelningsändringar och allmänna val behövs även för valförberedelser för såväl partier som för de beslut som ska fattas på myndighetsnivå. påtalade detta för regeringen när uppdraget gavs. Man påtalade att erforderliga lagförslag måste föreläggas för ställningstagande senast och en proposition i ärendet läggas fram för . Med anledning av det anförda ställer jag frågan till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lägga fram en proposition i ärendet?
ip · GR10422 · 2004-04-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:422 av () till statsrådet om vägnätet på landsbygden Vägnätet på landsbygden blir, alltför ofta, ofarbar under vårens tjällossning. Detta påverkar påtagligt möjligheten att bedriva näringsverksamhet under dessa tider i drabbade områden. Möjligheten att såväl leverera varor som att ta emot råmaterial förhindras och produktionsbortfall blir följden. har dessutom sänkta krav på axeltryck, för dessa vägar, medfört att lantbrukare förhindras att bedriva ett rationellt jordbruk . Situationen framstår som alltmer prekär. I tider där bredband till alla diskuteras förmår samhället inte ens att ge alla bygder farbara vägar som tveklöst utgör grunden för att landsbygden ska kunna ges den livskraft som de flesta säger sig vilja utveckla. Ett landsbygdsföretag har två vägar till överlevnad. Den ena är att vidareutveckla den agrara sektorn med en allt högre produktion med stora investeringar som följd. Den andra är att genom mångsyssleri inom jordbruksföretaget och angränsande näringar bedriva näringsverksamhet för att överleva. Båda formerna bidrar till landsbygdens fortlevnad, miljövård och tillväxt. Båda alternativen kräver mer av transporter och ofta allt tyngre och effektivare transportsystem. Ökade krav på vägars bärighet blir därför en naturlig följd av den utvecklingen. har allt mindre resurser för att höja vägars bärighet. Följden har blivit att många vägar har fått sänkt bärighet till . Det innebär att gängse transporter inom jordbruket inte klarar den gränsen. Exempel på detta är gödsling av åkermarken . Genom sänkningen av vägarnas bärighet tenderar också underhållet att sänkas, då vägen helt plötsligt, hos budgetmakare, framstår att ha behov av en lägre bärighetsklass. Detta synsätt framstår mer som ett utarmande budgeteringssystem som tenderar att undanröja landsbygdens möjlighet att bedriva fortsatt näringsverksamhet och definitivt framstå som en tillväxtbygd. Ett livskraftigt näringsliv på landsbygden måste ges lika villkor till utveckling som annan näringsverksamhet i samhället. Kraven från landsbygden är, trots allt, inte desamma som i tätorten. Här krävs inte asfalterade vägar med hög standard. Här krävs endast en grusväg som åtminstone är farbar. Så är det inte i stora delar av vårt land! Mina frågor till statsrådet är: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge näringsverksamheten på landsbygden lika villkor som övrig näringsverksamhet i samhället avseende kommunikationsmöjligheter? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att omklassificering av vägar sker på sådant sätt att en successiv nedrustning sker av vägnätet på landsbygden? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att samhällsverksamheter som näringsverksamhet och social service ska kunna utvecklas och bestå på landsbygden?
ip · GR10423 · 2004-04-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:423 av () till statsrådet om 3G-master Utbyggnaden av 3G-nätet har i kommit betydligt längre än i andra länder och av utbyggnaden är klar. Det är mycket positivt, satsningen på den tredje generationens mobiltelefoni är viktig för att vi ska kunna bevara ställning som en ledande IT-nation. Dock hotas den fortsatta utbyggnaden av att det uppstått svårigheter när det gäller att få operatörerna att dela . kan det leda till att även kommande mobiltelefonsystem efter 3G-systemet bli svåra att bygga ut i . innehåller visserligen en möjlighet för att tvinga operatörerna att dela , bland annat för att skydda miljö, folkhälsa och allmän säkerhet. Men trots bestämmelsen har det visat sig vara svårt att få operatörerna att samarbeta. Ett exempel är PTS:s beslut att Sonera inte behöver dela en av sina i med . Motiveringen till ansökan var bland annat miljöskäl och att det redan fanns en mast i området. Skälet till PTS:s beslut var att masten redan används i så stor omfattning av Sonera att det inte finns plats för radioutrustning från en annan operatör. Enligt PTS finns det inte stöd i lagen för att tvinga operatörerna att bygga om eller anpassa . En sådan möjlighet finns i . Svårigheterna att tvinga operatörerna att dela hotar den utlovade befolkningstäckningen. Det leder dessutom till att fler än nödvändigt byggs, något som oroar många människor eftersom masterna innebär ett ingrepp i miljön. Dessutom leder de många masterna till ökade kostnader för operatörerna, vilket i förlängningen kommer att göra nätet dyrare för konsumenterna att använda nätet. Om de beslut PTS tagit @ som innebär att operatörer inte måste dela mast@ vinner laga kraft, avser statsrådet då att vidta åtgärder som ökar trycket på operatörerna att dela .
ip · GR10424 · 2004-04-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:424 av () till justitieminister om tingsrätterna i län Återigen kommer oroande rapporter från innebärande en översyn av tingsrätterna i län. I län finns endast tre tingsrätter samt ett tingsställe kvar. Tingsrätterna är på ett bra sätt fördelade över hela länet. Det finns en i söder som betjänar , en i norr som betjänar , en i mitten som betjänar samt ett tingsställe som betjänar . Jag väljer uttrycket "betjänar länets olika delar" medvetet för jag anser att det beskriver vad de nuvarande tingsrätterna gör. De betjänar människorna som finns i deras upptagningsområde. Min förhoppning är att kommer till den slutsats man gjort vid tidigare utredningar av länet; att dessa tre tingsrätter väl fyller sin uppgift och kommer att finnas kvar även . Oron är dock stor hos befolkningen att inte kommer att se till helheten , utan kommer att föreslå en nedläggning av någon tingsrätt. Det finns dock uttalanden från som talar för att samtliga tingsrätter bör vara kvar i län. Man säger att utgångspunkten för översynen är att tillgängligheten för domstolsväsendet ska vara god, att framtidens domstolsväsende ska vara attraktivt som arbetsplats samt att den geografiska samordningen med polis, åklagare och kriminalvård ska förbättras. Detta talar för att samtliga tingsrätter bör vara kvar. Det är bra att man även uttalat att det finns möjligheter att påverka beslutet. Detta har bland annat nämndemannaföreningarna i länet på ett förtjänstfullt sätt gjort genom att framföra sina åsikter till länets riksdagsledamöter samt kommunalråd vid en gemensam träff. Det fanns en stor majoritet över parti- och blockgränser att de tingsrätter som finns i snarare bör förstärkas än läggas ned. Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att frågan om den framtida tingsrättsorganisationen ska få en allsidig belysning?
ip · GR10425 · 2004-04-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:425 av () till socialminister om hjärnskador Människans hjärna är den mest komplicerade strukturen som vi känner till. Hjärnan består av mer än 100 miljarder nervceller som var och en har så många som 10000 kopplingar till andra nervceller. Mer än en miljon svenskar är drabbade av sjukdom, skada eller funktionshinder i hjärnan. Som exempel kan nämnas skada efter trafikolycka, demens, autism, , depression, huvudvärk, epilepsi och så vidare. Många vet inte hur vanligt det är med hjärnrelaterade sjukdomar och störningar. Därför behövs mera information om förebyggande åtgärder och behandlingen av hjärnskador. Även om stora framsteg har gjorts inom hjärnforskningen är fortfarande skador i hjärnan och det centrala nervsystemet den främsta skadeorsaken i . Dessa skador ligger bakom fler sjukhusvistelser och långa vårdtider än nästan alla sjukdomar tillsammans. Neurovetenskap är läran om hjärnan och nervsystemen, deras struktur och funktion samt störningar hos dem. Denna relativt nya vetenskap har inte fått tillräckliga resurser för forskning. Vid hjärnskador är det viktigt med snabb och effektiv rehabilitering för att ge den drabbade ett så bra liv som möjligt. Ofta är vårdbehovet livslångt. Patientens delaktighet i rehabiliteringsprocessen är tillsammans med kompetent personal viktiga faktorer i vården. På många håll i landet saknas tillräckligt med personal för att hjälpa den hjärnskadade. Ett exempel är bristen på neuropsykologer. Mer forskning och mer arbete måste läggas ned när det gäller vård och eftervård av hjärnskadade. Det är även viktigt att uppmärksamma den situation som uppstår för de drabbades anhöriga. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att informera om och förebygga hjärnskador? 2.Är statsrådet beredd att verka för ökat anslag till neurovetenskaplig forskning? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra rehabiliteringen för dem som drabbats av hjärnskador?
ip · GR10426 · 2004-04-08 00:00:00 — Interpellation 2003/04:426 av () till statsrådet om våld mot kvinnor som drabbar barnen Det finns beräkningar som visar att över 200 000 barn i växer upp i familjer där den ena föräldern slår den andra. Utan att förringa det lidande och den kränkning som kvinnorna utsätts för har ideella föreningar som arbetar med barn, bland annat Unga örnar, uppmärksammat att våldet mot de vuxna även drabbar barnen Barn som växer upp i familjer där mamma blir slagen får en skev bild av vuxna och det är inte ovanligt att barnen tar på sig skulden för att föräldrarna bråkar. Dessutom vet vi att även barn blir slagna i dessa familjer och våld mot barn kan aldrig accepteras. Vi vet att barn agerar som mänskliga sköldar när de kryper upp i mammas knä för att förhindra att hon blir slagen. Barnen är både indirekt och direkt drabbade av våldet och många tar både psykisk och fysisk skada. Det är viktigt att regering och riksdag ser till det arbete som gör och att föreningar får de resurser som krävs för att arbeta med denna viktiga fråga @ för barnens skull. Jag vill fråga vad statsrådet planerar att göra ytterligare för att särskilt förbättra barnens situation i familjer där det förekommer våld.
ip · GR10427 · 2004-04-08 00:00:00 — Interpellation 2003/04:427 av () till statsrådet om barn till asylsökande som blir åtskilda från en av sina föräldrar Enligt åttonde artikel har var och en rätt till skydd och respekt för privatliv och familjeliv. Offentlig myndighet får inte inskränka denna rättighet. I FN:s konvention om barnets rättigheter stadgas i artikel10 att ansökningar från familjer som vill återförenas över statsgränserna ska behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt. har anslutit sig till båda dessa konventioner. Trots detta fattar svenska myndigheter beslut om att beröva barn den ena föräldern genom att utvisa föräldrar till olika länder. Det är framför allt unga människor, asylsökande från olika länder, som träffats i som är föräldrar till dessa barn som alltså är födda i . Det är när den ena eller båda föräldrarna inte anses ha tillräckliga asylskäl som svenska myndigheter kan fatta och verkställa beslut som leder till att ett barn mot sin vilja skiljs från den ena föräldern. Ofta rör det sig om mycket små barn, ibland till och med ammande spädbarn. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att svenska myndigheter ska garantera att även barn till asylsökande från skilda länder ska ha rätten till båda sina föräldrar i enlighet med och konvention om barnets rättigheter.
ip · GR10429 · 2004-04-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:429 av () till miljöminister om liberalare regler för strandskyddet Reglerna för strandskyddet måste bli mer flexibla. I områden som inland, , och bör bestämmelserna tillämpas mer liberalt. Statsrådet utspel (TT 8/4) är mycket välkommet. Strandskyddet är ett av de områden där det tydligt går att se att är ett land med många nyanser. som det i vissa delar av landet är viktigt att bibehålla strandskyddet för att alla medborgare ska kunna ta del av närheten till vatten och stränder har vi i andra regioner en helt annan situation. Exempelvis har invånarna i kommun strand per person. Nuvarande regler är ytterst rigida och besluten om hur de ska tolkas fattas ofta långt bort från den lokala verkligheten av statliga myndigheter. Reglerna sätter käppar i hjulet för aktiva kommuner som vill använda delar av sin strandnära mark till nybyggnationer. kommun i är ett av flera exempel på detta. Allt fler kräver nu att bestämmelserna måste ändras. @ ett samarbetsorgan för kommuner på det småländska höglandet @ har hos den så kallade begärt att den egna regionen ska bli ett försöksområde för nya, flexiblare strandskyddsbestämmelser. En reform är mycket angelägen. Det handlar om att skapa möjligheter till utveckling och tillväxt på många, inte minst mindre, orter runtom i landet. Och det handlar om att ge större svängrum åt det kommunala självstyret. Miljöministern har tidigare visat en njugg inställning till förändringar i strandskyddsbestämmelserna. I ett svar, daterat , på en skriftlig fråga från mig (fråga 2003/04:530) hänvisade miljöministern frågan till fortsatt utredning. Statsrådet uttalande sätter det svaret i ett nytt ljus. Jag vill fråga miljöministern: 1.Delar miljöministern statsrådet uppfattning om att strandskyddsbestämmelserna måste göras mer flexibla? 2.Vilka åtgärder avser miljöministern i så fall att vidta i syfte att skapa flexiblare strandskyddsregler med större utrymme för den lokala självstyrelsen?
ip · GR10431 · 2004-04-15 00:00:00 — Interpellation 2003/04:431 av () till näringsminister om framtiden för planer på att lägga ned () i fortskrider. Fullföljs planerna kommer över 70 HMAB-anställda att beröras direkt och kanske det dubbla indirekt. Ett flertal underentreprenörer och deras anställda är i hög grad beroende av HMAB för sin sysselsättning. För en glesbygdskommun som skulle en nedläggning av HMAB vara ett hårt slag. står inför en viktig omställning av energisystemet i en långsiktigt hållbar riktning. Det statliga företaget har tilldelats en viktig roll för att medverka till omställningen till långsiktigt hållbara och miljövänliga energikällor. I praktiken verkar dock företaget prioritera arbetet med att stärka sin position på energimarknaden på kontinenten, där man främst satsar på kol-, brunkol- och kärnkraftsproducerad energi, framför att offensivt utveckla de långsiktigt hållbara och miljövänliga energialternativen. HMAB i , som ägs av via (numera ), är landets största producent av torv/träbriketter. Vid full drift motsvarar produktionen ungefär en tredjedels kärnkraftsreaktor. Bland de anställda och bland lokalbefolkningen i är kritiken hård mot agerande som ägare. Det allmänna intrycket är att inte på allvar anstränger sig för att finna en långsiktig lösning för verksamheten vid HMAB, utan bestämt sig för att lägga ned fabriken. är helägt av staten och frågan är vilken ägarstyrning regeringen utövar. Det är självfallet bra att företaget går med stor vinst, men är vinstmaximering i praktiken enda målsättningen med det statliga ägandet? Det är ju faktiskt så att slog fast att skulle ge elproduktion från förnybara energislag en "framträdande" roll och att företaget skulle få en viktig betydelse för energisystemets omställning. Mot bakgrunden av ovanstående vill jag ställa följande frågor till näringsministern: 1.Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att tar sitt regionalpolitiska och energipolitiska ansvar? 2.Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att underlätta fortsatt drift vid HMAB i ? 3.Om så inte är fallet, vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att medverka till att ersättningsjobb skapas i för de som går förlorade om HMAB läggs ned?
ip · GR10432 · 2004-04-16 00:00:00 — Interpellation 2003/04:432 av () till utrikesminister om stöd till Att bär upp folkrättsvidriga krigföring och ockupation gentemot palestinierna är ingen nyhet. Men president uttalanden , på en presskonferens tillsammans med premiärminister , markerade ett avstamp från en linje där man välkomnar fredsförhandlingar till förmån för ren konfrontationspolitik. President meddelar att han godtar och till och med helhjärtat stöder det som presenterats för plan, vilket bland annat innebär att palestinska flyktingar fråntas rätten att återvända och förstärker bosättningspolitiken på . Denna politik av , en världspolitisk händelse lik och helt i paritet med angreppskriget mot , såväl i den delen som denna del av innebär politik kaos och mer av krig, lägger givet ett ökat ansvar på regeringarna i . En tydlig europeisk politik gentemot är nu det enda som skulle kunna tvinga fram förhandlingar som bryter ned våldsspiralen. En sådan tydlig politik kan ha flera delar, brytande av handelsavtal frågan om murbygge behandlas i Haagdomstolen, stopp för import av krigsmateriel från , ökade kontakter med fredsrörelsen i området, resor ned från utrikesministrar för att möta fredsrörelsen och vanliga människor som drabbas av ockupationen. Mot bakgrund av den senaste händelseutvecklingen vill jag därför fråga vilka åtgärder hon och avser att vidta för att stärka den svenska och europeiska Mellanösternpolitiken i syfte att nå fredsförhandlingar och ett slut på ockupationen.
ip · GR10434 · 2004-04-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:434 av de () till statsrådet om ROT-avdrag och genus- och jämställdhetsperspektiv ROT-avdrag infördes första gången och gällde då till . Avdragen återinfördes och togs slutligen bort . Det är helt uppenbart att ROT-avdraget, som avser reparationer, renoveringar samt om- och tillbyggnader, i första hand vänder sig till en klart mansdominerad bransch. revisorer skrev i sin granskning av ROT-avdraget bland annat att det är anmärkningsvärt att denna omfattande åtgärd infördes och fanns i kraft utan att den utvärderades. När skatteutskottet behandlade revisorernas skrivelse gjordes ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att analys-, uppföljnings- och utvärderingsåtgärder vidtas och att dessa åtgärder även omfattar relevanta genus- och jämställdhetsperspektiv i samband med eventuella skattelättnader av ROT-avdragsliknande karaktär i en ny eventuell lågkonjunktur. Detta blev också beslut. föreslår regeringen att ROT-avdrag åter ska införas. Vad det är som gör att avdragsrätten även bara gäller en mansdominerad bransch är svårt att utläsa. Mera uppenbart är dock att regeringen helt har bortsett från ovannämnda tillkännagivande. Vart tog de stolta deklarationerna om att genus- och jämställdhetsperspektivet ska genomsyra alla politikerområden vägen? Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppfylla att tillkännagivande om genus- och jämställdhetsperspektiv ska gälla i samband med de nu föreslagna ROT-avdragen? När avser statsrådet att vidta de åtgärder på jämställdhets- och genusområdena i fråga om analys, uppföljning och utvärdering som har beslutat om?
ip · GR10437 · 2004-04-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:437 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om ungdomars bostadssituation Unga personer är de mest utsatta på bostadsmarknaden. Bostadsbristen som ökat kraftigt enligt rapporter slår extra hårt mot dem som är i början av sin boendekarriär. Den generella bostadsbristen har inte varit så stor som den är . Bland alla kommuner menar fyra av tio att det är brist på sådana bostäder som ungdomarna efterfrågar enligt kommunenkät. Störst är problemen i storstäderna. För studenter är situationen än mer besvärande. Det lilla tillskott av nya studentbostäder som kommit är inte i närheten av det ökade behovet som finns bland landets studenter. Resultatet blir att köerna bara fortsätter att växa. Regeringen kom 2003 med nya typer av subventioner för byggandet av små lägenheter. Precis som vi i liberalerna förutspådde då har detta inte lett till någon ökning av byggandet av bostäder varken för ungdomar generellt eller för studenter specifikt. Bostadsministern har lovat att det kommer komma en kraftig ökning av byggandet. Något som vi ännu inte sett röken av. I valrörelsen lovades 30000 nya bostäder . Vi är inte i närheten av det målet. Regeringen sviker sina löften. De som hårdast drabbas är de unga. Den gamla förlegade bostadspolitiken med subventioner till byggbolagen måste bytas ut. Är regeringen beredd att göra en kursändring och satsa på åtgärder som ger effekt? liberalerna har lämnat en rad förslag på åtgärder. möjligheter att skattefritt hyra ut del av bostad ökad betalningsförmåga för studenter. Min fråga till statsrådet är om han avser att lägga om bostadspolitiken nu när det visat sig att subventioner inte leder till ett ökat byggande.
ip · GR10438 · 2004-04-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:438 av () till försvarsminister om nolltolerans mot kränkningar inom försvaret Återigen utmärker sig Försvarsmakten som en verksamhet där kvinnor behandlas illa. Vi har kunnat ta del av flera flagranta vittnesmål om sexuella trakasserier. Senast att har beslutat stämma staten inför Arbetsdomstolen. Försvarsmakten menar att anklagelserna är grundlösa och skulle bero på att ett kvinnligt befäl var oduglig. Rapporterna är alarmerande särskilt som Försvarsmakten behöver fler kvinnor i olika befattningar. Det finns även flera vittnesmål om att kvinnliga värnpliktiga blir utsatta och tvingas utstå sexistiska "skämt" och dålig behandling från både befäl och kamrater. Man undrar varför så lite har hänt. Det är oacceptabelt att detta får fortgå, även om en del åtgärder tycks genomföras. Kvinnor och män behövs i försvar, men kvinnor blir skrämda från att mönstra, göra värnplikt och fortsätta en militär karriär. Det är oroväckande. tvingas kvinnliga värnpliktiga att dela logement och duschar med sina manliga kamrater. Det finns inget verksamhetsskäl till detta. En helt annan sak är det när det handlar om fältmässiga övningar. Men att i normala fall tvingas, som en försvinnande liten minoritet, dela hygienutrymmen med manliga kolleger ska kvinnorna inte behöva acceptera. Det är också viktigt att flera kvinnor placeras tillsammans. Hellre enheter med jämn könsfördelning och några enheter där kvinnor saknas, än att som sprida ut kvinnliga värnpliktiga på många ställen. Det är viktigt att veta till vem och hur man ska bete sig om man vill framföra synpunkter och klagomål. Den som hanterar detta måste ha relevant kunskap och förmåga att hantera problemen. Det får aldrig finnas någon misstanke hos de inblandade att en anmälan kan leda till repressalier eller att man bedöms som oduglig eller svår att samarbeta med. 1.Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att klagomålsrutinerna inom Försvarsmakten ska fungera på ett tillfredsställande sätt? Vilken är strategin i detta hänseende ? 2.Avser statsrådet att se till att en arbetsmiljöundersökning genomförs? 3.Vilka åtgärder i övrigt avser statsrådet att vidta för att staten i detta sammanhang ska vara en bra arbetsgivare?