ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10256 · 2004-01-28 00:00:00 — Interpellation 2003/04:256 av () till statsrådet om transporter till de nya EU-länderna runt får EU tio nya medlemsstater. Några av dessa är våra grannar kring @ , , och med en sammanlagd folkmängd på närmare 50 miljoner människor. En viktig del i det utvecklade integrationsarbete som behövs, är förbättrade kommunikationsleder och transportmöjligheter. behöver, på samma sätt som de baltiska staterna, en förbättrad infrastruktur för att minska avståndshandikappet till övriga . Detta är i många fall en förutsättning för att våra nordliga företag ska vara konkurrenskraftiga i ett europeiskt perspektiv. De gemensamma intressena att förbättra vägarna och järnvägarna mellan och mot kontinenten är alltså betydande. I den regeringsförklaring statsministern avgav framhölls de nya tillväxtmöjligheter i som och de baltiska staternas inträde i EU medför. Tyvärr har regeringen inte agerat på infrastruktursområdet för att förbättra transportmöjligheterna till de delar av som vetter mot den nya delen av EU. Regeringen har inte behövt sakna information om utvecklingen. Ett antal projekt finns som kartlägger problem och möjligheter. Ett sådant projekt är (South East Transport Baltic Link) som engagerar fem länder för att förbättra transportkorridorer. Exempelvis kan nämnas stråket Oslo@Göteborg@Borås@Växjö@Karlskrona/över till , samt . I läggs stor kraft på att bygga ut motorväg A1 mellan och medan anslutningen i är minst sagt lågt prioriterad. En självklar del i den svenska väg- och järnvägsutbyggnaden borde därför vara att infrastrukturen i sydöstra , i synnerhet E22, förbättras med sikte på att skapa bättre transportförutsättningar gentemot övriga . lade Europeiska kommissionen fram vitboken om den gemensamma transportpolitiken : Vägval . Vid riksdagsbehandlingen av vitboken betonade trafikutskottet i sitt yttrande till , 2001/02:TU2y, vikten av att de dåvarande kandidatländerna, nu fullvärdiga medlemmar i , kan anslutas till och övriga EU-länders infrastruktur. Utskottet betonade det angelägna i att EU:s transportpolitik innehåller en nordlig dimension, eftersom Barents- och Östersjöområdena förväntas få en ökad betydelse i transporthänseende. Utskottet framhöll de behov som finns av godsstråk i öst@västlig riktning och förbättrade möjligheter till effektiva transporter @ till exempel i form av tågfärjor och anslutande järnvägsförbindelser. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i för att infrastrukturellt ansluta till de nya EU-länderna kring ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillgodose behovet av förbättrade transportkorridorer i öst@västlig riktning?
ip · GR10257 · 2004-01-28 00:00:00 — Interpellation 2003/04:257 av () till miljöminister om slutförvaring av högaktivt kärnkraftsavfall och folkomröstning Frågan om kärnkraftsavfall måste få en lösning. Vi måste i ta hand om våra egna sopor. Det som jag åsyftar här är det högaktiva avfallet från vår kärnkraftsindustri. Det har pågått undersökningar angående vilket sätt som är den bästa metoden för att förvara avfallet samt den bästa platsen att förvara avfallet på. I kommun har en majoritet i kommunfullmäktige uttalat sig för att SKB ska få göra en platsundersökning i anslutning till Forsmarks kärnkraftverk. Villkoret för att partierna i fullmäktige skulle ställa upp på detta var att en folkomröstning skulle genomföras före detaljundersökningen samt att SKB uttalade att man skulle respektera den kommunala folkomröstningens resultat, det vill säga man skulle respektera kommuninvånarnas åsikt. har det kommit till min kännedom att håller på att omarbetas i en riktning som säger att det är miljödepartement och därmed regeringen som ensidigt kommer att besluta om var och hur det högaktiva kärnkraftsavfallet ska slutförvaras. Om detta är vad som är giltigt för hanteringen av ärendet anser kommunföreträdare, med all rätt, att de är lurade på uttalade löften om att kommuninvånarnas röst i folkomröstningar ska respekteras. Med respekt för medborgarna i vårt land måste regeringens agerande när det gäller kopplingen mellan folkomröstningar och kärnkraftsavfallets förvaring förtydligas. Vi måste veta vad som gäller. Även i riksdagsdebatter har det tidigare försäkrats att man ska ta hänsyn till folkomröstningars resultat när det gäller kärnkraftsavfall och dess placering. verkar det som om detta löfte inte äger någon giltighet längre. Därför vill jag fråga minister : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att försäkra kommuninvånare inflytande när det gäller plats för förvaring av kärnkraftsavfall?
ip · GR10258 · 2004-01-28 00:00:00 — Interpellation 2003/04:258 av () till jordbruksminister om åtgärder för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft Regeringen måste bestämma sig, vill man ha ett svenskt livskraftigt lantbruk eller ska man köra vidare på den nu inslagna vägen med en nedrustning av lantbruket och den svenska landsbygden. Vi fick svart på vitt, på det som vi länge anat. Lönsamheten i det svenska lantbruket är mycket låg. Med detta följer att svenska lantbrukare har svårt att ta ut rimliga ersättningar för arbete och kapital. Lönsamheten är generellt sett så låg att många står inför ett vägval att dra sig ur näringen eller fortsätta. Tendensen är tydlig. Även yngre brukare med en effektiv produktion, väljer att lägga av. Brukare som rätteligen borde varit framtidens svenska lantbrukare riskerar att slås ut. Det är nu dags för regeringen att bestämma sig för att säkerställa det svenska jordbrukets konkurrenskraft, gentemot konkurrentländernas. Det höga svenska kostnadsläget är i längden helt ohållbart. Det ofta upprepade, men aldrig infriade, löftet att lyfta av ryggsäcken, måste nu ges ett konkret innehåll. Om inte detta görs är det uppenbart att produktionen av livsmedel, för den svenska marknaden, kommer att flyttas utomlands. Vi ska då ha klart för oss att den produktionen har klart lägre krav avseende miljö och djurskydd än vad den svenska produktionen har. Resultatet av en minskande svensk livsmedelsproduktion blir sämre djurskydd, ökad miljöbelastning i andra länder, minskad sysselsättning och beskogning av det öppna landskapet i . För mig är det självklart att lantbruket är en näring som bidrar på ett mycket positivt sätt till den svenska tillväxten. Det gäller att se de utvecklingsmöjligheter som finns i svensk lantbruksnäring. De långsiktiga möjligheterna är dock hotade av dagens svaga lönsamhet. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft gentemot konkurrentländernas?
ip · GR10259 · 2004-01-28 00:00:00 — Interpellation 2003/04:259 av () till statsrådet om EU-direktivet om asylproceduren , , har framfört en kritik mot EU:s direktivförslag om asylproceduren som i sin skärpa saknar motstycke. UNHCR uttrycker sin oro över att "vid denna kritiska fas i EU-harmoniseringen, är flera avgörande internationella skyddsregler i fara att allvarligt undermineras. Direktivet inskränks till att utgöra en sammanställning av icke bindande regler som överensstämmer med existerande och planerad praxis i EU:s medlemsstater, även sådana som på det mest allvarliga sätt står i strid med internationella skyddsregler." Huvudpunkter i UNHCR:s kritik är bland annat följande: Kriterierna för "säkert tredje land" garanterar inte effektivt skydd, det saknas möjlighet till individuell bedömning och utsträcker tillämpningen också till länder till vilka den asylsökande saknar anknytning; Det behövs minimiprinciper och garantier i samband med handläggning vid gränsen; Det saknas regler om rätt att kvarstanna i landet under överklagandeförfarandet; Det finns bestämmelser om att 15 olika ärendekategorier ska handläggas i snabbförfarande; Det saknas begränsningar i rätten att förvarata asylsökande; Möjligheterna till rättshjälp även vid överklagande är begränsade; Det saknas särskilda bestämmelser för att uppmärksamma genusrelaterade frågor under handläggningen. har varnat för att direktivet @ om det antas @ kommer att underminera asylrätten och flytta ansvaret för flyktingarna bort från EU till fattiga länder i andra världsdelar. har statsrådet i ett frågesvar till mig förklarat att direktivförslaget nu fått en lydelse som inte sätter rättssäkerheten ur spel, utan tillförsäkrar en hög standard och att hon hoppades att UNHCR skulle ge uttryck för samma uppfattning vid det planerade mötet med flyktingkommissarien . Jag vill därför fråga statsrådet: 1.Avser statsrådet att verka för att UNHCR:s kritiska synpunkter på direktivförlaget ska beaktas vid de kommande förhandlingarna om förslag till direktiv? 2.Avser statsrådet att verka för sådana förändringar i direktivförslaget att vedertagna internationella skyddsregler inte kränks och att EU-staterna inte lämpar över sin del av ansvaret för flyktingar och asylsökande på fattiga länder i andra världsdelar?
ip · GR10260 · 2004-01-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:260 av () till finansminister om skattereduktion för köp av hushållstjänster Vi brukar berömma oss om att vara bäst i världen på jämställdhet. Och det är vi kanske om jämställdhet mäts som kvinnors förvärvsintensitet. Men om jämställdhet i stället mäts som andelen kvinnor som innehar höga (chefs)befattningar hamnar ganska långt ned internationellt sett. Detta är bland annat tydligt vad avser kvinnors representation i våra styrelserum, något som föranlett , före detta vice statsminister, att hota med lagstiftning om inte kvinnornas andel ökar. Vad är det då som hindrar svenska kvinnor från karriär men ej från förvärvsarbete? Är svenska män mera motsträviga än män i andra länder? Är svenska kvinnors kompetens lägre än den i andra länder? I en nyligen utförd studie av TCO, Livspuzzel och ledarskap @ en rapport om varför så få kvinnor blir chef @ ges några svar. Studien är baserad på intervjuer med 800 slumpvis utvalda yrkesarbetande kvinnor i åldern 18@74 år om deras syn på arbete, ekonomi, tid och familj. Där slås fast att varannan kvinna "nobbar" chefsjobb mot bara en av tre män. Undersökningen ger tre svar på varför så är fallet: 1.kvinnor har huvudansvaret för barnen, för att män på grund av detta har en pålitligare närvaro på arbetet och för att kvinnor inte känner sig bekväma med de manliga normerna för ledarskap. Att förändra normer är något som tar tid och i väntan på att så ska ske kan processen påskyndas genom att andra åtgärder vidtas som stöder normförskjutningen. Genom att göra det lättare och framför allt billigare för familjer att köpa hushållstjänster kan kvinnan både avlastas sitt ansvar för barnen och få en pålitligare närvaro på arbetsplatsen vilket underlättar för de som vill "göra karriär". I infördes ett system med skattesubventioner för köp av hushållstjänster. Detta har haft stor framgång, inte bara för att det gjort vardagen lättare för alla hårt arbetande män och kvinnor, utan också för att det bidragit till att skapa en mängd nya arbetstillfällen. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för ett införande av ett system med skattereduktion för köp av hushållstjänster?
ip · GR10261 · 2004-01-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:261 av () till utbildningsminister om möjligheter att ingripa mot kränkningar i skolan inträffade på nytt en uppmärksammad händelse som påminner om bristen på trygghet och arbetsro i många svenska skolor. Skyddsombudet tvingades stoppa undervisningen på utanför . Orsaken var att en grupp tonårspojkar misshandlade andra elever och att hela situationen på skolan blev ohanterlig. Fallet är ingalunda unikt. Arbetsmiljön har länge varit ett stort problem i många skolor. Rektorer och lärare har svårt att göra något åt mobbningen och stöket i skolorna, eftersom lagstiftningen inte lämnar särskilt många handlingsalternativ. Inte ens när problemet lyfts till den kommunala nivån finns det särskilt mycket att göra. När aktualiserade möjligheten att i extrema fall flytta mobbare till en annan skola reagerade den dåvarande skolministern starkt med sitt berömda utbrott: "Jag ryser, jag ryser". Den mera officiella socialdemokratiska reaktionen har varit att hänvisa till att haft i uppdrag att se över också dessa frågor. Det står nu klart att förslag inte är så mycket att hoppas på. I stället för att införa disciplinära åtgärder som varning eller tillfällig avstängning föreslår kommittén att möjligheterna att ingripa ska minskas genom att kvarsittning avskaffas! När det gäller den mest akuta bristen i nuvarande skollag, att det inte görs tydligt att man får flytta mobbare, föreslår kommittén ingen förändring, trots att det råder stor oklarhet om hur dagens lagstiftning ska tolkas. Ett fall där en mobbare flyttats har överklagats till Regeringsrätten. ledamot i har reserverat sig mot de föreslagna försvagningarna på det disciplinära området. Mer förvånande är kanske att även i sitt remissvar efterlyser skärpta disciplinära åtgärder. De skriver ordagrant att "det bör övervägas om bestämmelserna om rektors respektive lärares möjligheter att vidta åtgärder för att bl.a. skapa trygghet och studiero för eleverna bör skärpas". Det borde nu stå klart också för regeringen att förslag till förändring av lagstiftningen på arbetsmiljöområdet är otillräckligt och att andra förslag måste läggas fram . Både lärare och elever utsätts för våld och kränkningar som statsmakterna verkar vilja göra det svårare att ingripa mot dem som bråkar och stör. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsminister : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att förhindra våld och kränkningar i skolan? Delar statsrådet uppfattning att rektorers och lärares möjligheter att ingripa vid disciplinproblem bör skärpas?
ip · GR10262 · 2004-01-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:262 av () till utbildningsminister om studenters rättssäkerhet Studenter är på flera sätt en utsatt grupp. Inte nog med att studenterna ska klara kunskapskraven och examinationen under studierna, de ska också försörja sig under knappa ekonomiska förhållanden. Till detta kommer att studentgrupperna ofta är alltmer heterogena i förhållande till tidigare generationers studenter @ vilket är positivt då det kan berika den akademiska reflexionen och därmed utvecklingen vid högskolor och universitet. Dagens studenter har också allt oftare försörjningsansvar, inte bara för sig själva utan även för barn. Det är alarmerande när det kommer signaler om att det finns oklarheter i studenternas rättssäkerhet. känner varken lärare, övrig personal eller ens studenterna själva till vilka rättigheter som finns eller som borde finnas. Ingen student ska behöva känna sig rädd för att uttrycka synpunkter på utbildningen. Ingen borde heller behöva vänta alltför länge @ med fara för sämre chanser på arbetsmarknaden @ på examensbevis. presenterade förslag till regeringen för att stärka studenternas rättssäkerhet. Verket föreslog bland annat att frågan om anonymitet vid kursutvärderingar måste lösas, att handläggningen av examensbevis skulle regleras och att lärosätena tydligare ska informera studenterna om gällande regler. Jag har tidigare interpellerat i denna fråga. Ministerns svar , , var att frågan bereds inom . Inget nytt i frågan har hörts . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att stärka studenters rättssäkerhet? När kommer utbildningsministerns förslag att presenteras?
ip · GR10263 · 2004-01-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:263 av () till statsrådet om vallokalernas öppethållande I minst en av landets kommuner har valnämnden i syfte att spara pengar fattat beslut om att begränsa öppethållande av samtliga vallokaler i kommunen under valet till . Det finns tendenser till ett sjunkande valdeltagande i de allmänna valen och vid föregående val till var valdeltagandet . Bland annat därför har regeringen avsatt för att höja valdeltagandet i kommande Europaparlamentsval. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att det finns kommuner som, av ekonomiska skäl, inskränker den tid då det ges möjlighet för kommunens invånare att utöva sin medborgerliga fri och rättighet att rösta. I vallagens 10 kap. 1§ står: "En vallokal ska . vid val till . hållas öppen för röstning mellan kl. 8 och 21. Om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta, får valnämnden bestämma att vallokalen i ett visst valdistrikt ska vara öppen för röstning ." Representanter för valmyndigheten har konstaterat att även om inga formella hinder föreligger för en kommun om att bestämma om vallokalers öppettider så har regeringen betonat att samma villkor ska gälla vid EU-valet som vid vanliga svenska val. Enligt valmyndigheten strider det mot vallagens anda att stänga samtliga vallokaler i en kommun. Demokratiminister har hävdat att det strider mot lagen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att det inte ska vara möjligt att begränsa öppettiderna i samtliga vallokaler i en kommun av de skäl och på det sätt som beskrivits ovan.
ip · GR10266 · 2004-01-30 00:00:00 — Interpellation 2003/04:266 av () till statsrådet om studenters trygghet De senaste årens utbyggnad av grundutbildningen i högskolan har glädjande nog lett till att fler studenter med icke-traditionell bakgrund nu finns i högskolan och berikar det akademiska samtalet var och en på sitt sätt. Andelen äldre studenter har ökat, likaså andelen studenter med barn. Tyvärr är de sociala trygghetssystemen för studenterna formade utifrån yngre studenter utan barn, inte dagens heterogena studentgrupper. SFS, , har länge menat att detta borde förändras. har drivit samma linje, eftersom visionen om "den öppna högskolan" annars inte kan förverkligas. presenterade den studiesociala utredningen sitt betänkande, SOU 2003:130 Studerande och trygghetssystemen. Förslagen innebar ett lappande och lagande på befintliga system snarare än nya förslag. Något annat var inte att vänta, eftersom direktiven innehöll begränsningar i vilka delar förslag från utredningen väntades. Ett tillfälle att göra en samlad bedömning har därmed gått och regeringen ur händerna @ till studenternas nackdel. I flera delar av utredningen konstateras att ytterligare utredningsarbete behövs. Ett exempel på detta är förslaget om att värdesäkra studiemedlet på ett annat sätt än att koppla det till basbeloppet. Här hade konkreta förslag varit mycket intressanta, eftersom studiemedlets totalbelopp inte förändrats . I andra delar konstaterar utredningen att förändringar kan göras relativt omgående utan ytterligare utredning. Det gäller exempelvis definitionen av en student och inkomstbegreppen i de olika systemen. studenter @ både nuvarande och kommande @ ser med stort intresse på vad ministerns respons på utredningen blir. Särskilt betydelsefullt är detta för studenter med barn där många är beroende av socialbidrag. Ett otydligt agerande eller en fördröjning innan utredningen får sin fortsättning i fördjupade utredningar och propositioner till får konsekvenser för söktrycket till högskolan. Ambitionen att öppna högskolan mot nya grupper riskerar då att gå om intet. Det är angeläget att regeringen skyndsamt agerar. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skyndsamt lägga förslag till förändring i de delar som utredningen menar att det är möjligt? När avser ministern att presentera en proposition kring dessa förändringar? Vad avser ministern att göra för att ytterligare utreda betänkandets övriga frågor i syfte att för presentera en proposition? Avser ministern att framledes presentera en samlad genomgång av studenters ekonomiska situation i form av en proposition? Vad avser ministern att göra för gruppen studenter med barn?
ip · GR10268 · 2004-02-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:268 av () till näringsminister om mångfald som tillväxtsmotor Den etniska, kulturella och språkliga mångfalden i kan, om den utnyttjas rätt, bli en viktig tillväxtfaktor. Om kan bli bättre på att ta till vara på alla sina invånare @ inte minst utrikesfödda och deras barn @ kommer landet stå än starkare framöver. Tyvärr tenderar debatten om integration och invandrare att ofta fokusera på problemen: segregation, utanförskap och arbetslöshet. diskuteras mångfaldens möjligheter: språkrikedom, initiativrikedom och kreativitet. görs det flera strategiska satsningar från regeringens sida med ambitionen att bli bättre på att ta till vara mångfaldens möjligheter. Till exempel ger regeringen i (IFS) nästan i ekonomiskt stöd . IFS arbetar med att ge kvalificerad rådgivning till invandrare som vill starta egna företag. Denna rådgivning har varit framgångsrik. har i (IFS) hjälpt till att starta drygt 2600 företag och därutöver givit över 17000 presumtiva företagare med invandrarbakgrund stöd och rådgivning i att utveckla sina affärsidéer. IFS finns på 15 platser i landet och har totalt 32 anställda som ger rådgivning på 28 olika språk @ enligt IFS startas numera vart femte företag av invandrare. har ca 70000 invandrarägda företag, som sysselsätter 250000 personer. Men fortfarande stöter många företagare med invandrarbakgrund på åtskilliga hinder. Ett av de stora hindren är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning. De nya svenskarna har ofta inte samma förutsättningar. Det kan bero på många faktorer. Det kan handla om att kunna presentera sin affärsidé och sin affärsplan på ett övertygande sätt. Det kan bero på språkliga brister och begränsade kunskaper om det regelverk som styr företagandet i . Språk- och kulturkompetens säljer I en internationaliserad värld är språk och kulturkunskaper en viktig faktor för att öka handeln och därmed tillväxten. En strategisk satsning som regeringen genomfört i linje med detta är exportsäljarprogrammet @ ett utbildningsprogram som sker i samarbete med . Målet med utbildningen har varit att utbilda personer som kan hjälpa små företag att komma ut på världsmarknaden. Tanken har varit att dra nytta av de kunskaper som personer har om länder i vilka inte har full kapacitet. I en första omgång har man inriktat sig på att utbilda personer som behärskar spanska och som har erfarenhet av spansktalande miljöer. Ett land som kan kommunicera med övriga världen kommer att skaffa sig konkurrensfördelar; det kommer att bli bättre på att sälja sig självt och därmed kommer handeln att öka. skulle kunna ha en kår av personer som kan hjälpa svenska företag ute i världen. Därför vill jag fråga ministern: Vilka andra åtgärder kan ministern tänka sig för att stödja företagare med invandrarbakgrund? Varför begränsas exportsäljarprogrammet till att utbilda personer enbart för den spansktalande marknaden?
ip · GR10269 · 2004-02-03 00:00:00 — Interpellation 2003/04:269 av () till utrikesminister om kurdernas rättigheter Minst 57 människor, kanske flera hundra, har dödats vid två attacker mot de dominerande kurdiska partierna PUK:s och i . Flera politiker är bland offren. Läget i irakiska är på grund av av dessa attentat mycket oroligt. I och kränks kurdernas rättigheter regelmässigt och situationen har på grund av läget i förvärrats. Det är dags att kurdernas rättigheter försvaras på den internationella politiska arenan. Hur avser utrikesministern att agera för att kurderna ska få bestämma sin egen framtid i en folkomröstning ledd av FN? Hur avser utrikesministern att agera för att ska ha representation i irakiska , iranska , syriska samt turkiska ?
ip · GR10271 · 2004-02-03 00:00:00 — Interpellation 2003/04:271 av () till statsrådet om irakiska asylsökande Minst 57 människor, kanske flera hundra, har dödats vid två attacker mot de dominerande kurdiska partierna PUK:s och . Flera politiker är bland offren. är mycket oroligt. Bara har attentat skett i , i , , Balad, Tekrit, Samarra, Faludja, , och . I väntar ca 6 000 irakier, många , på besked om sina asylärenden. UNHCR, Amnesty samt styrande råd har sagt att man inte ska skicka tillbaka irakiska flyktingar. I den krigssituation som råder i , i såväl södra som i irakiska , sviker både dessa människor och . Hur avser statsrådet att agera för att de irakiska asylsökande i ska få uppehållstillstånd?