ip · GR10530 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:530 av () till utbildningsminister om framtidens lärlingsutbildning De yrkesförberedande gymnasieutbildningarna brottas med stora problem. En stor del av de studerande på yrkesförberedande program lämnar skolan utan att ha uppnått gymnasieskolans mål och utan att få en utbildning som öppnar vägen in i yrkeslivet. Runt 25000 ungdomar kommer denna vår att hoppa av gymnasieskolan. Problemen för dessa ungdomar belyses på ett konkret sätt i utredning, Unga utanför. I utredningen förordas en mera yrkesanknuten utbildning än vad gymnasieskolan kan erbjuda. Enligt beror avhoppen på att undervisningen på många av dagens yrkesutbildningar i för hög utsträckning teoriserats som ett led i regeringens målsättning att alla elever ska uppnå högskolebehörighet. I verkligheten uppnår av en årskull inte detta mål, och någon tydlig tendens till förbättring av resultaten märks inte. Lärlingsutbildning i nära samarbete med företagen är en väl beprövad modell, som erbjuds intresserade ungdomar i bland annat våra nordiska grannländer. Men i har bandet mellan företagen och yrkesutbildningen klippts av. Enligt är det nu dags att utveckla en helt ny typ av lärlingsutbildning, som alternativ till de traditionella gymnasieprogrammen. Exempelvis har i olika sammanhang föreslagit att en försöksverksamhet för lärlingsutbildning införs i i samarbete med de danska lärlingsutbildningarna. I finns möjligheten att erbjuda lärlingsanställning av utbildningstiden. Skolan betalar en del av utbildningen och företagaren eller hantverkaren bidrar med lärlingslön under en del av tiden. I är inte detta möjligt på grund av att all yrkesutbildning ska ske inom gymnasieprogrammens ram och även på grund av att våra avtal på arbetsmarknaden sätter hinder i vägen för att lärlingar ska kunna utnyttjas i produktionen. I regeringens proposition, Kunskap och kvalitet @ elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan, talas om en "modern" lärlingsutbildning, men betonas att gymnasieskolans mål ska gälla. Alternativet med kombination av anställning och skolgång nämns framför allt i samband med det individuella programmet. Enligt regeringen deltog endast 102 elever i denna typ av utbildning . menar att en lärlingsutbildning i form av lärlingsanställning inte bara ska vara en möjlighet för dem som lämnat med ofullständiga kunskaper utan för flera som är seriöst intresserade av en yrkesutbildning. En lärlingsutbildning ska inte bara vara en möjlighet för dem som är skoltrötta utan också en väg för dem som är inriktade på en kvalificerad utbildning till ett specialiserat yrke. Även för dem som hoppat av gymnasieskolan borde en kompletterande lärlingsutbildning finnas som en möjlighet. Bristen på lärlingsutbildning riskerar att utradera ett antal hantverksyrken i . Silversmeder, konservatorer, halmtaksläggare och möbelsnickare är exempel på hantverk som behövs, men som få är intresserade av och därmed är elevunderlaget för dåligt för att organisera traditionella gymnasieutbildningar inom dessa yrkesområden. En given lösning på denna problematik vore därför att skapa ett lärlingsutbildningssystem. Lärlingsutbildning med teori och praktik i samspel inom till exempel verkstadsyrken erbjuder dessutom en mer kvalificerad utbildning till industrin än vad dagens gymnasieprogram kan erbjuda. Nyckeln är att hitta modeller där hantverkare och företagare spelar en mer aktiv roll i utbildningen än . En modell vore att pröva en försöksverksamhet just i , där det är nära till de danska lärlingsutbildningarna. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att lärlingsutbildningen ska bli ett viktigt utbildningsalternativ ?