ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10272 · 2004-12-17 00:00:00 — Interpellation 2004/05:272 av () till justitieminister om skyddad identitet Det finns möjlighet att ge skyddad identitet till människor som av olika skäl känner sig hotade. Tanken är att skapa trygghet för dessa människor. Detta skydd får dock märkliga och oförutsedda konsekvenser. Enligt uppgift från kan polisen inte spana efter en person i dennes bostad om personen i fråga har skyddad identitet och på sannolika skäl misstänks för ett brott som inte har ett straffvärde frihetsberövande. Polisen får inte kännedom om adressen och kan följaktligen varken spana eller hämta den misstänkte för rättegång. Konsekvensen blir att en misstänkt person skyddas från polisen och rättssamhället @ en ordning som självklart inte kan accepteras. Så snart en människa är misstänkt för ett brott ska polisen kunna utföra sitt arbete på ett effektivt sätt. I annat fall slår rättssamhället knut på sig själv! Med anledning av det som ovan sagts vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att sekretesslagen skyddar misstänkta gärningsmän från polisiära ingripanden?
ip · GS10273 · 2004-12-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:273 av () till justitieminister om barnens rätt vid skilsmässor drabbas drygt 50 000 barn och ungdomar av att deras föräldrar skiljer sig eller separerar. I många fall leder separationen till en lång och utdragen rättsprocess där barnet, som det tvistas om, sällan får komma till tals. Genom vårdnadsreformen 1998 gavs domstolar rätt att, med utgångspunkt av barnets bästa, förordna om gemensam vårdnad trots att en av parterna motsatte sig härom. I debatten som följde befarades att man slentrianmässigt skulle döma till gemensam vårdnad även i de fall där den ena föräldern gjort sig skyldig till våldsbrott mot sin familj. Härigenom skulle såväl den skadelidande föräldern som barnet hamna i en mycket prekär situation. Flera remissinstanser, däribland , pekade på att "en öppning för gemensam vårdnad mot en förälders vilja innebär ett stort hot mot misshandlade kvinnor och att föräldrar som kämpar för att skydda sina barn ställs inför en än mer hopplös situation än ." har i mål om vårdnad, boende och umgänge granskat 661 domar och 505 domar som en uppföljning av ändringarna i . I genomsnitt handlar det om 1,6 barn per mål, sammanlagt 1 068 barn och 786 barn . De flesta av barnen var mellan . Rapporten bekräftar det många omvittnat. Bara i cirka en femtedel av domarna är barnets inställning tydlig och i hälften av fallen framgår inte barnets åsikt eller vilja över huvud taget! Rapporten anger att "i knappt hälften av målen döms till gemensam vårdnad mot en förälders vilja, ibland även när våld förekommit och samarbetsproblemen förefaller vara stora". Att man förordnat om gemensam vårdnad trots att våldet inom familjen dokumenterats genom fällande dom får anses högst anmärkningsvärt, särskilt mot bakgrund av förarbetsuttalandena vari anges att en förälder torde vara olämplig som vårdnadshavare i de fall han gjort sig skyldig till våld mot barnet eller mot den andre föräldern. har i rapporter pekat på vikten av att barnet verkligen blir hört och får sin vilja uttryckt i den rättsliga processen. Enligt artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter () ska barn ha rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som rör det och barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att barnet verkligen ska få sin vilja uttryckt och få ett reellt inflytande i utformandet av vårdnad, boende och umgänge vid sina föräldrars skilsmässa?
ip · GS10274 · 2004-12-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:274 av () till statsrådet om anslag till Hela ska leva Hela ska leva bildades för att arbeta för landsbygdens utveckling ur ett lokalt perspektiv. har den organiserade byarörelsen utvecklats starkt och är en verklig folkrörelse. De ungefär 1000 byagrupperna är över 4000. Dessutom är 49 medlemsorganisationer anslutna till . Byarörelsen organiserar människor som vill stärka och utveckla de bygder där de lever och verkar. Verksamheten stärker självtilliten och har stor betydelse för en positiv utveckling på många håll i landet. Det är människorna tillsammans som kan göra stordåd för att bibehålla och utveckla såväl service som sysselsättning. Samhället har mot denna bakgrund starka skäl för att stödja och byarörelsen. Genom det nationella rådet och länsbygderåden samordnas rörelsens arbete. Från och länsbygderåden får de lokala utvecklingsgrupperna råd, inspiration och stöd för att genomföra olika projekt. har fått ett årligt anslag för sitt arbete. Det är väl använda pengar, eftersom de fungerar som smörjmedel för ett mycket omfattande ideellt arbete runtom i landet. Av någon anledning har regeringen emellertid dragit ned anslaget. reducerades anslaget till Hela ska leva från 9,5 miljoner till och vid regeringssammanträdet beslutade man att sänka stödet ytterligare, till . Självfallet får detta allvarliga konsekvenser för det fortsatta arbetet. Det är lätt att få intrycket att regeringens intresse för att hela landet ska ges möjligheter att leva och utvecklas har svalnat. Annars skulle man inte ha minskat den breda byarörelsens ekonomiska möjligheter att arbeta. Att satsa på engagerade människor som arbetar för att utveckla sin bygd eller småort är en synnerligen lönsam samhällsinvestering. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till ansvarigt statsråd: 1.Av vilka skäl har regeringen beslutat sänka stödet till Hela ska leva? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att ge den växande byarörelsen bättre förutsättningar för sitt arbete?
ip · GS10276 · 2004-12-20 00:00:00 — Interpellation 2004/05:276 av () till statsrådet om regeringens tandvårdspolitik I debattböcker och festskrifter säger man att hela tänder inte får bli en klassfråga. Ändå är det detta som håller på att ske, utan att regeringen gör något åt det. En miljon människor avstår från den tandvård de skulle behöva, därför att de inte anser sig ha råd. Det betyder att den goda tandhälsa, som har byggts upp i med hjälp av tandvårdsförsäkringen, nu håller på att raseras. Det kan gå fort om inget görs för att vända utvecklingen. , , överlämnade regeringens tandvårdsutredare sitt betänkande, Tandvården till . I budgetpropositionen sägs, att utredningens förslag har remissbehandlats, och att förslagen bereds i . I budgetpropositionen sägs inte längre att förslagen bereds, inte heller att de har avförts från beredning. I socialutskottets betänkande över budgeten (SoU 2004/05:1) sägs att betänkandet fortfarande "enligt uppgift" är under beredning i . Varken i kammardebatten om betänkandet , eller under frågestunden , ville det ansvariga statsrådet ge besked om regeringens avsikter. Det framgick i stället att statsrådet är stolt över det högkostnadsskydd som har införts för personer som har fyllt 65. Trots detta högkostnadsskydd kan en pensionär dock få betala 7700kr för tandvård, plus kostnaden för material. Tillsammans kan detta uppgå till långt över 10000kr. Det är en självrisk som är långt högre än vad som gäller i bilförsäkringen för en ganska flott bil. På frågor från undertecknad om vad regeringen avser att göra för att personer under 65 ska anse sig ha råd med tandvård, kunde regeringens företrädare endast hänvisa till att Moderata samlingspartiet (!) vill anslå mindre pengar än regeringen till tandvårdsstödet. Som uttryck för hållningen hos den regering som gör anspråk på att styra landet är detta knappast imponerande. Statsrådet pekar på att det skulle kosta mycket (10@20 miljarder ) att behandla tänderna som en del av kroppen i den meningen att samma stöd ges som i sjukförsäkringen. Detta må vara sant, men detta är givetvis inte enda möjligheten att möta den hotande tandvårdskrisen. Som bekant finns det modeller för att komplettera tandvårdsstödet med en verklig försäkring, så kallad abonnemangstandvård. Det skulle innebära att de som så önskade kunde försäkra sig mot överraskande, omöjliga tandvårdskostnader genom att betala en fast avgift. har föreslagit att staten skulle stimulera till utbyggnaden av abonnemangstandvård, på ett sådant sätt att både folktandvården och privata vårdgivare kan erbjuda detta alternativ. Regeringens utredare uttalar sig också i betänkandet positivt om abonnemangstandvård, som med brett politiskt stöd har införts i . Tyvärr har våra förslag avvisats. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet : 1.Vad tänker regeringen göra för att infria löftet att hela tänder inte ska vara en klassfråga? 2.Vilken är regeringens tidtabell för en tandvårdsreform värd namnet? 3.Kommer regeringens förslag att innebära att människor kan försäkra sig mot oförutsedda tandvårdskostnader genom en fast årlig avgift?
ip · GS10277 · 2004-12-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:277 av () till utbildnings- och kulturminister om hotet mot den fria forskningen Genom historien har den mest framgångsrika forskningen och utbildningen utvecklats vid universitet som varit obundna gentemot politiska, religiösa och kommersiella krafter. relativitetsteori eller ursprunget till dagens datachips var frukter av fri forskning, som samtiden inte såg någon omedelbar nytta av. finns det alltid ett stort behov av forskning som löser dagsaktuella problem, som samhället i stort och företagen har nytta av. finns det ett stort behov av forskning om till exempel cancer, aids, IT, läkemedel och miljö. Kontakten mellan forskningen och det omgivande samhället behöver därför på många sätt förbättras. Men det är också viktigt att komma ihåg att om inte den fria långsiktiga forskningen är livskraftig kommer den mera behovsinriktade forskningen att utarmas. Därför får forskare och doktorander inte vara helt beroende av projekt och externa pengar från stat, företag eller stiftelser. Forskare ska inte heller behöva bli experter på att fylla i ansökningar för att säkra sin lön. finns ett antal hot mot den fria forskningen. Forskare blir även för grundforskningen alltmera beroende av tillfälliga bidrag som erbjuds . Dagspolitiska trender riskerar att bli avgörande för beslut, även när det gäller medel avsedda att förstärka den fria forskningen. Forskningsstiftelserna och universitetsstyrelserna utses i stor utsträckning politiskt. Den helt övervägande majoriteten av högskoleordföranden med politisk bakgrund har socialdemokratisk tillhörighet. Det relativt nyinrättade har som tydlig ambition att stödja grundforskningen, men ändå är rådet inte fredat från politisk detaljstyrning. Utifrån vetenskapliga meriter ska rådet bevilja anslag till grundforskning, men i verkligheten är en stor del av resurserna öronmärkta av regeringen. Fri forskning är en förutsättning för annan kvalificerad forskning som bidrar till ekonomisk tillväxt och välfärd. Därför måste den fria forskningen garanteras och universitetens och högskolornas självständiga ställning garanteras. Från har vi länge framfört ett antal krav. självständiga ställning måste säkras. Inga ledamöter ska tillsättas politiskt, utan ska styras av forskare, utsedda av vetenskapssamhället. Regeringen ska inte utnämna högskolestyrelsernas ledamöter och ordförande. Inte heller forskningsstiftelsernas majoritet ska utses av regeringen. Universitetens och högskolornas autonomi måste säkras genom lag. Min övertygelse är att det behövs en rad åtgärder för att säkra den fria forskningen i . Därför vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkra den fria och nyfikenhetsbaserade forskningen?
ip · GS10282 · 2004-12-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:282 av () till socialminister om ensamstående föräldrar med nyfödda barn Regeringen har tillsatt en utredare för att göra en översyn av föräldraförsäkringen. I direktiven har ett brett perspektiv tagits för att se över försäkringens regler i förhållande till situationen för dagens föräldrar. Det är viktigt att en rejäl översyn görs och det är angeläget att den nya tidens alla familjekonstellationer finns med i utredningens perspektiv. Tyvärr saknar jag en "gammal" familjekonstellation i regeringens direktiv till utredaren. I direktiven utgår regeringen från att det alltid finns två föräldrar. Sådan är situationen i nio fall av tio, men det finns personer som redan från barnets födelse står ensamma med föräldraansvaret. Dessa behöver mer än andra ett starkt nätverk runtom sig. Men också ett särskilt starkt stöd från stat och samhälle. Var kommer barnen till de ensamstående föräldrarna in i utvärderingen av föräldraförsäkringen? har jag i motioner och interpellationer uppmärksammat och statsråd om denna grupp av föräldrar som behöver ett bättre stöd. Förutom exemplen nedan finns det troligtvis fler situationer där reglerna i föräldraförsäkringen hjälper de föräldrar som är två, men ställer ensamföräldrar utanför. Därför anser jag att den av regeringen tillsatta bör få tilläggsdirektiv som också ser över stödet för de barn med ensamstående föräldrar. 1.Sedan 2001 är det möjligt att överlåta de så kallade på annan person än förälder, enligt särskilda regler. Denna regel tillämpas på försäkringskassorna så att för att överlåtelse ska kunna ske måste en man som bestrider ett faderskap skriva under ett tillstånd av överlåtelse för att den nyblivna mamman ska få hjälp av någon närstående under de viktiga dagarna i hennes och barnets nya liv. Detta tillstånd ger inte den förmodade fadern med resultat att mamman och barnet blir utan stöd. Enligt de uppgifter som jag har från måste det till en ändring i lagstiftningen om reglerna ska tolkas på annat sätt. 2.Samma år infördes en möjlighet att överföra tillfällig föräldrapenning på annan person i de fall att ordinarie vårdnadshavare själv är sjuk. Detta var en välkommen förändring för ensamföräldrar som drabbas av sjukdom och inte kan ta hand om sina barn. Är dock barnet yngre än får inte överlåtelse ske. Inte kan det vara så att ett nyfött barn har ett mindre omsorgsbehov än ett barn som är , eller? Det senare exemplet behandlades i så sent som . Majoriteten angav då som skäl att inte bifalla en motion som krävde att man skulle ta bort den regel som omöjliggör ett viktigt stöd för ensamföräldrar som blir sjuka att det ska den tillsatta utredningen se över. Men i direktiven är denna föräldragrupp över huvud taget inte nämnd. Avser statsrådet att ge utredaren i för att även barn med en förälder ska få ett bättre stöd från föräldraförsäkringen? Avser statsrådet att vidta några andra åtgärder med anledning av ovanstående?
ip · GS10283 · 2004-12-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:283 av () till statsrådet om hedersrelaterat våld och skyddat boende är det mördades. har vissa insatser genomförts för ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. En sådan åtgärd är att medel utgått till länsstyrelser för skyddat boende. fördelades ca till länsstyrelserna för att stimulera inrättandet av skyddat boende och för att kartlägga länens behov av detsamma. kommer, enligt budgetpropositionen, 40 miljoner att fördelas. Under åren 2005@2007 tillförs ytterligare för insatser för skyddat boende, attitydpåverkande arbete med mera. Ovannämnda insatser är mycket viktiga för att på ett bättre sätt tillvarata de flickor och pojkar som befinner sig i riskzonen. En fråga som väcks är däremot om dessa medel räcker för såväl skyddat boende som andra åtgärder. Antalet pojkar och flickor i behov av skyddat boende har visat sig avsevärt större än tidigare beräknat. Fördelningen av ovanstående medel, samt hur de ska användas, skiljer sig också åt mellan olika län, trots att behoven kan vara desamma. i har till exempel tilldelats att fördela till projekt som avser förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld. Det kan gälla utarbetande av handlingsplaner, nätverk, attitydpåverkande insatser eller utbildning för personal med mera. Enligt ett regeringsbeslut får de mindre länen projektmedel för insatser endast i förebyggande syfte. Medel för hjälp till skyddat boende utgår däremot inte till de mindre länen. har, på uppdrag av regeringen, kartlagt behoven i länet när det gäller frågan om hedersrelaterat våld. Av rapporten framgår det att åtta av totalt tio kommuner på något sätt kommit i kontakt med flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld av nära anhörig. Totalt känner man till ungefär 65 flickor och unga kvinnor, . Dessutom har ca 35 kvinnor i åldrarna också varit i behov av stöd och hjälp. Uppskattningsvis har ca 45 av dessa totalt 100 flickor och kvinnor varit i behov av skyddat boende. En av slutsatserna som länet drar är att det saknas resurser till ett fullgott skydd (skyddat boende) för utsatta flickor och kvinnor. Länet efterlyser även skyddade bostäder med bemanning dygnetrunt. Av regeringsbeslutet att döma har regeringen inte tagit något av detta i beaktande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att medel för skyddat boende även utgår till de mindre länen som är i behov av detta?
ip · GS10284 · 2004-12-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:284 av () till statsrådet om turistnäringen i Världens största näringsgren är turism. Många i hävdar att turismen är en framtidsnäring och efterlyser större satsningar på turism. hamnar i slutet på nästan alla Europalistor när det gäller satsning på turism. Det finns en potential hos turistnäringen som borde tas till vara på ett bättre sätt än vad som sker . Turistnäringen bidrar till ca 2,av bruttonationalprodukten och ger arbetstillfällen för ca 130000 människor. Dessa siffor kan förbättras för har kapacitet att ta emot betydligt fler turister från utlandet och fler inhemska turister. Turismen stimulerar den ekonomiska tillväxten, skapar fler arbetstillfällen, skatteintäkterna ökas och turismen åstadkommer även större förståelse kulturer emellan. Statens agerande har stor betydelse för turismens framtid. Det handlar om att tillhandahålla grundläggande infrastruktur, underlätta för företagande, verka för utbildning och forskning inom turism och att internationellt lyfta fram som ett bra land att turista i. har det kommit nya begrepp inom turismen såsom, upplevelseturism, ekoturism, handikappturism och så vidare. har genom sitt varierande landskap goda förutsättningar att kunna utvecklas till ett av mest attraktiva turistländer och kunna locka framtidens resenärer. För att åstadkomma detta krävs en större samverkan mellan olika aktörer inom turistnäringen och en större satsning från svenska staten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att vidareutveckla turistnäringen i ?
ip · GS10286 · 2004-12-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:286 av () till statsrådet om förskoleundervisning med finskspråkig profil har ett folkrättsligt åtagande att stödja de nationella minoritetsspråken och ge individer större möjlighet att bevara och utveckla dem. Finska är det utan jämförelse största minoritetsspråket: Omkring 280 000 personer i vårt land beräknas vara finsktalande. , , och är några städer där det bor många finsktalande. Den finsktalande befolkningen är dock spridd över hela , och minoritetspolitiken måste ta detta som utgångspunkt. förblir svenska det enda språket som är fullt ut samhällsbärande, och goda kunskaper i detta gemensamma kommunikationsspråk är lika viktigt för minoritetsspråkstalande som för alla andra. Ju tidigare som barnet får pedagogiskt stöd och undervisning, desto större möjligheter har det i sin språkutveckling. Därför är förskolan och förskoleklassen särskilt viktiga för att ett barn ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper i både finska och svenska. uppföljning av efterlevnad av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk visar dock att det finns klara brister. Det måste finnas större möjlighet till tvåspråkig förskola för de föräldrar som föredrar detta. Den tvåspråkiga pedagogiken tar vara på barnets möjligheter till språkutveckling på både finska och svenska genom att båda språken används aktivt i förskolans verksamhet, både i kommunikationen mellan vuxna och barn och i de pedagogiska inslagen. är det bara i , , , och kommuner som den enskilde har en lagstadgad rätt att placera sitt barn i förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på finska. Omräknat i siffror betyder det att staten erbjuder av landets finsktalande förstärkta möjligheter att välja finskspråkig förskola om de så önskar. Återstoden har inte möjlighet att utnyttja lagen eftersom de bor på fel ställe. Det är önskvärt att föräldrar i hela landet ges större möjligheter att välja förskoleverksamhet med finskspråkig profil åt sina barn. Ett sätt skulle vara att införa en rätt att begära sådan förskoleverksamhet förutsatt att det går att bilda barngrupper med ett visst minimiantal barn och att det finns behöriga förskollärare med finskkunskaper. Detta i kombination med förslag om en barnomsorgspeng, som föräldrarna kan använda till att välja den förskola eller skolbarnsomsorg som passar bäst, skulle göra det radikalt mycket enklare att välja förskolor med finskspråkig inriktning @ oavsett om dessa är i offentlig eller enskild regi. De eventuella merkostnader som skulle uppstå med en sådan modell skulle sannolikt bli begränsade. Minoritetspolitiken är dock ett nationellt åtagande. Det är därför av principiell vikt att de kommuner som i sin barnomsorg skulle få merkostnader, i de fall då en barngrupp med minoritetsspråksprofil skulle bli mindre än vad som i andra fall anses befogat, kan få kostnadskompensation för detta. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka rätten för den enskilde att välja förskoleundervisning med finskspråkig profil åt sina barn?