ip · GR10479 · 2004-05-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:479 av () till statsrådet om statens styrning av kommunala bostadsbolag Det åligger enligt regeringsformen det allmänna att trygga rätten till bostad. För att uppnå detta, liksom bostadspolitikens övriga mål, finns en tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommun; staten ska svara för att legala och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggande, medan kommunerna har det övergripande ansvaret för att bostadspolitiken verkställs på lokal nivå. Det är viktigt att slå vakt om kommunernas möjligheter att fullt ut ta sitt bostadsförsörjningsansvar. Kommunerna har olika instrument till sitt förfogande. Den demokratiskt uttryckta folkviljan måste respekteras. Det är inte en statlig uppgift att till exempel fatta beslut om den närmare skötseln av de kommunala bostadsföretagen. Sådana ställningstaganden måste göras i kommunerna mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet. har dock stiftat två nya lagar som syftar till statlig detaljstyrning av kommunernas bostadspolitik; (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar respektive (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Staten har genom den senare givits möjlighet att bland annat förhindra affärer i de kommunala bostadsbolagen. Genom lagen om allmännyttiga bostadsföretag infördes en tillståndsplikt vid försäljningar av fastigheter eller andelar inom kommunala bostadsföretag inom allmännyttan. I första hand skedde detta för att hindra ombildandet av kommunala hyresfastigheter till bostadsrätter, men också för att hindra annan försäljning. I proposition 2001/02:58 framhäver regeringen som en utgångspunkt för förslaget om tillståndsplikt exempel där "rent ideologiska skäl ligger bakom en kommuns beslut att avyttra fastigheter". I propositionen identifieras dock även andra skäl som föreligger vid försäljningar, till exempel att huvudmotivet för en kommun med svag ekonomi och en svag bostadsmarknad kan vara att minska den ekonomiska risk som följer med ägande av bostäder. I propositionen konstateras att "oavsett de bakomliggande orsakerna till försäljningen måste de dock alltid vägas mot andra intressen". De intressen som nämns i propositionen är dels hyresgästernas intresse att påverka vad som sker med deras bostäder, dels statens intresse att bevara ett så stort kommunalt bostadsbestånd att bruksvärdesystemet utan svårigheter kan upprätthållas. Lagstiftningen har under den relativt korta tid den varit i kraft uppenbarat flera orimliga konsekvenser. Dessa konsekvenser beror på att riksdagsmajoriteten knappast förutsåg lagens verkningar, utan fokuserade på att komma åt vad som i propositionen beskrivs som vissa kommuners "kortsiktiga ekonomiska och politiska motiv". Den avvägning av intressen som propositionen också framhävde, har inte kommit till uttryck i praktiken. Ett exempel på detta är det kommunala bostadsbolaget stoppade försäljning av två hyresfastigheter i småländska till företagaren . Det kommunala bostadsbolaget ville sälja hyresfastigheterna eftersom de gav dålig förtjänst. var beredd att köpa och förvalta fastigheterna. Affären godkändes av . Lagen om allmännyttiga bostadsföretag kräver emellertid ett tillstånd av för att en försäljning av ett kommunalt bostadsbolag ska få genomföras. i var på grund av lagen tvungen att avslå kommuns ansökan om att få överlåta hyresfastigheterna. Detta trots att varken den regionala hyresgästföreningen eller fastighetsägarorganisationen haft något att erinra mot försäljningen. Länsbostadsdirektören i beklagade beslutet men påpekade att lagens bestämmelser inte gav möjlighet till någon annan tolkning. Ett annat exempel är , där kommun önskar minska det kommunala ägandet av hyresrätter, vilket uppgår till av hyreslägenhetsbeståndet. Ett särskilt allmännyttigt bostadsbolag, , har tillkommit enbart för att kunna köpa fastigheter från kommun. genomfördes en försäljning av 417 lägenheter. Försäljningen motiverades med att den skapar utrymme för framtida investeringar och ett utökat fastighetsunderhåll i det kommunala bostadsbolaget. Behovet och intresset av utförsäljning från kommunens sida är dock större än vad det nya allmännyttiga bolaget kan tillmötesgå. Flera privata fastighetsägare är intresserade av att köpa kommunala bostadsfastigheter i , men har, med hänvisning till bestämmelserna i lagen om allmännyttiga bostadsbolag, inte fått möjlighet att inkomma med anbud eller på annat sätt delta i processen. Kommunen har valt att tills vidare acceptera denna inskränkning av möjligheterna till en långsiktigt rationell drift av bostadsbolaget, för att undvika en prövning gentemot bestämmelserna om tillståndsplikt i lagen om allmännyttiga bostadsföretag. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de negativa effekter för den ekonomiska driften av kommunala bostadsbolag som föranletts av bestämmelsen om tillståndsplikt i lagen om allmännyttiga bostadsföretag? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att statens intresse att bevara ett stort kommunalt bostadsbestånd mer noggrant ska vägas mot kommuners intresse att minska den ekonomiska risk som följer med ägandet av bostäder, i enlighet med vad som anförs i proposition 2001/02:58 ? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka kommunernas möjligheter att sköta sina bostadsföretag på ett ekonomiskt rationellt och långsiktigt hållbart sätt?