ip · GR10457 · 2004-02-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:457 av () till utbildningsminister om studieavgifter vid universitet och högskolor En av de viktigaste principerna för den svenska utbildningspolitiken har varit att ubildningen vid universitet och högskolor ska vara kostnadsfri för studenterna. Även i övriga är huvudprincipen att den högre utbilningen finansieras med offentliga medel, till skillnad från exempelvis där universitetens inkomster till största del kommer från privata källor såsom donationer och studieavgifter. har emellertid alltfler röster höjts, både i och internationellt, för att införa avgifter för studenter. För är lika tillgång till ubildning en grundläggande fråga om rättvisa och jämlikhet. Avgifter för utbildning slår hårdast mot dem som har sämst ekonomi och kommer från studieovana miljöer. Den sociala snedrekryteringen skulle med andra ord öka om avgifter infördes. Utbildning är också ett redskap för att skapa internationella kontakter och intenationell solidaritet. Avgifter kommer att bgränsa det internationella utbytet till studenter med goda ekonomiska förutsättningar från länder i västvärlden. I propositionen Den öppna högskolan (2001/02:15) slogs det fast att en avgiftsfri högskola var en av de viktigaste förutsättningarna för att locka fler utländska studenter och öka internationaliseringen av de svenska universiteten och högskolorna. Socialdemokraterna har tidigare delat syn på den avgiftsfria högre utbildningen. Det var därför överraskande när utbildningsminister i en artikel på föreslog att de svenska lärosätena ska ges möjlighet att ta emot utländska studenter mot betalning. Den socialdemokratiska mellankongressen den 16@18 april tog ställning till detta förslag och beslutade att "öppna för högskolorna att (- - -) ta emot fler utländska studenter som själva får bekosta sin utbildning." anser att det är ett mycket olyckligt beslut med hänvisning till vad som har sagts ovan, att det försvårar internationellt utbyte, men även för att studenter delas in i olika kategorier och behandlas olika beroende på vilken bakgrund de har. Vi ser det också som en stor risk att införandet av avgifter för studenter från länder utanför EES-området kommer att leda till att avgifter införs även för andra kategorier studenter. Risken är då även stor att avgifterna höjs successivt vilket visas av internationella erfarenheter. är det mest aktuella exemplet på vad som kan ske när man väl har infört avgifter. Från och med /99 infördes en avgift på som ett medel att förstärka lärosätenas resurser. Det hävdades dock från många håll att avgiftsnivån var för låg för att innebära något verkligt resurstillskott. Därför har man nu beslutat att höja avgiften till 3 000 . Trots detta fortsätter debatten och starka röster hävdar att avgifterna måste höjas ytterligare, dels för att utgöra en bättre resursförstärkning dels för att förstärka konkurrensen mellan lärosätena. Mot bakgrund av detta vill jag därför ställa följande frågor till utbildningsminister : 1.Kommer statsrådet att medverka till att införa avgifter för studenter från länder utanför EES-området som studerar vid svenska universitet och högskolor? 2.Om avgifter införs vilka utbildningar avser statsrådet att verka för ska vara avgiftsbelagda? 3.Kan statsrådet ge exempel på hur höga avgifter den enskilde studenten i så fall ska betala? 4.Om avgifter införs för studenter från länder utanför EES-området vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att garantera att detta inte är ett första steg mot att avgifter införs även för andra studenter? 5.Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att biståndsprojekt och utvecklingssamarbeten inte ska påverkas negativt om studieavgifter införs?