ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10109 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:109 av () till statsrådet om stöd till kvinnors organisering I betänkandet SOU 2004:59 Utredningen statligt stöd för kvinnors organisering förslås en rad åtgärder för att stärka kvinnors organisering. Utredningen belyser det faktum att av ca 7,2 miljarder som delas ut i stöd till föreningar och organisationer så är det endast 3,4 miljoner som går till kvinnoorganisationer. Det finns ingen saklig motivering varför detta stöd är så lågt i relation till övriga. Dagens system för stödet till kvinnors organisering innebär inbördes kannibalism, ju fler organisationer som får stöd, desto mindre pengar till dem som redan tagit sig in i systemet. Därför är det mycket positivt och välkommet att det lagts ett förslag som grund för kommande arbete från utredaren . Av betänkandet kan man läsa att utredaren föreslår en ny myndighet som ska inrättas och som då ska handha det nya statsbidraget. En bättre lösning vore att låta kvinnoorganisationerna själva få ett ansvar för att fördela resurserna, i en paraplyorganisation eller ett samarbetsråd. Det skulle stärka organisationerna och det skulle bli ett bra forum för kvinnoorganisationerna för att bli en starkare pådrivande kraft i jämställdhetsarbetet i . Att de politiska kvinnoförbunden ska inlemmas i partistödet kan ha en fördel genom att vi inte behöver stora utredningar och modiga ministrar för att stödet emellanåt ska höjas. Men det får också till följd att kvinnoförbunden förminskas till att enbart vara en del av det partipolitiska arbetet och valorganisation. De skulle då vara beroende av hur många ledamöter som partiet är representerat av, även om det bara är män. Det måste vara ett krav att stödet på något sätt speglar hur respektive parti arbetar med jämställdhetsfrågor. För att nå ett jämställt förhållande mellan kvinnor och män räcker det inte med politiska förslag enbart. Det krävs politiska förslag kombinerat med attitydpåverkande arbete till exempel genom opinion, folkbildning och dialog. Där har de politiska kvinnoorganisationerna en mycket viktig uppgift och ska därför inte bara räknas som en del av partiarbetet. Men en utredning blir inte ens en tummetott om inte ansvarigt statsråd jobbar fram ett skarpt förslag som lämnas till riksdag - för att sedan kunna bli verklighet för de ideellt organiserade kvinnorna runtom i landet som gör ett viktigt jobb för demokratin och för arbetet för jämställdhet i . Därför frågar jag : 1.Hur avser statsrådet att arbeta vidare med detta betänkande och de remissyttranden som kommit in? 2.När avser statsrådet att komma med förslag till ? 3.Hur ser statsrådet på förslaget att inrätta en ny myndighet @ jämställdhetsmyndighet? 4.Hur ser statsrådet på uppdelningen i utredningens förslag mellan de politiska kvinnoförbunden och övriga kvinnoorganisationer?
ip · GS10110 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:110 av () till statsrådet om överflyttning av problem till gymnasiet presenterade en rapport som innefattar en omfattande utvärdering av den svenska . Bland annat visar rapporten på att elevernas läsförståelse och matematikkunskaper har försämrats . Var tionde elev når inte grundläggande behörighet och blir därigenom inte behörig till gymnasieskolans nationella program. Rapporten visar även på problem som ligger utanför undervisningsområdena, till exempel uppger endast var fjärde elev att lärare eller någon annan vuxen ingriper genast om en elev blir mobbad. Problemen som presenteras i är allvarliga och troligen grunderna till att så många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper. När vi kan se att fler och fler inte har med sig baskunskaper från och har problem att läsa och skriva är det inte konstigt att det individuella programmet på vissa ställen i är det näst största gymnasieprogrammet. Att läs- och räknekunskaper är väsentlig del av en god förberedelse för gymnasieskolan är en självklarhet! Vi måste stärka elevernas baskunskaper i genom att se till att fler når de uppsatta kunskapsmålen. Att elever börjar gymnasiet utan tillräckliga förkunskaper förminskar elevernas möjlighet till goda resultat på gymnasieskolan. Resurserna ägnas då i stället åt att fylla i de hål som uppstått i tidigare stadier. Vi kan inte fortsätta att lämpa över problem på gymnasiet. Grundskoleelevernas kompetens måste stärkas! Jag anser att det individuella programmet bör avskaffas då programmet i de flesta fall inte löser de faktiska problemen som eleverna och skolorna kämpar med. Problemen måste i stället för att lösas med det individuella programmet lösas där de uppstår, vilket ofta är i . För elever som inte nått mål i ett eller två ämnen kan en individuell studiegång med särskilt stöd och extraundervisning i gymnasieskolan vara ett alternativ. Men för elever med stora kunskapsluckor, det vill säga elever som inte har klarat kunskapskraven i fler än två ämnen, anser jag att det är bäst om dessa elever läser färdigt inom försorg innan eleverna flyttas upp till gymnasiet. Mina frågor till statsrådet är: 1.Hur avser statsrådet att arbeta för att stärka grundskoleelevernas kompetens? 2.Hur avser statsrådet att fortsätta arbeta med det individuella programmet?
ip · GS10112 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:112 av () till statsrådet om skatteregler för scenarbetare har drivit frågan om beskattning av traktamenten och förmånsbeskattning av fri bostad och fria resor mot bland andra Opera- och Musikteater samt . Teatrarna har hävdat att anställd pjäskontrakterad personal (frilansare) inte ska beskattas för ovanstående, det vill säga samma regler ska gälla kulturskapare som gäller till exempel byggnadsarbetare. å sin sida har drivit linjen att det ska beskattas, och därmed beläggas med sociala avgifter. Efter att frågan avgjorts i kammarrätten till fördel skickade teatrarna en ansökan om prövningstillstånd till Regeringsrätten. Enligt beslut fick målet inte prövningstillstånd. Kammarrättens dom ligger därmed fast. För teatrarnas del betyder detta att de måste betala sociala avgifter för ovan nämnda "förmåner". Vidare innebär det att hela traktamentet är skattepliktigt. Bostad och resor ska dessutom förmånsbeskattas. För de anställdas del innebär det ett merarbete då de flesta bör kunna yrka avdrag för tillfälligt arbete eller dubbel bosättning samt andra "kostnader i tjänsten". Teatrarna har hävdat att pjäskontrakterad personal, det vill säga frilansare, ska likställas med till exempel byggnadsarbetare som inte beskattas för "fri bostad" på annan ort än den mantalsskrivna. Kammarrättens dom innebär ett merarbete för den anställde som måste yrka avdrag för dubbel bosättning, avdrag för kostnadsersättningar i samband med tjänsteresor. Belopp över fastställda belopp om dags- respektive nattraktamenten ska likväl beskattas. För teatrarna innebär det en ca 30-procentig merkostnad (motsvarande kostnaden för sociala avgifter) för arbetskostnader avseende frilanspersonal. I längden innebär detta naturligtvis att scener runtom i vårt land tvekar att ta in skådespelare som kommer från andra delar @ vilket i sin tur leder till ökad arbetslöshet, sämre scenutbud och i förlängningen en utarmning av den svenska scenkonsten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet. 1.Har statsrådet gjort den bedömningen att de nuvarande olikheterna vid beskattning av scenarbetare är menliga för konsten? 2.Är statsrådet beredd att arbeta för att de nuvarande skillnaderna vid beskattningen vad gäller regler för fri bostad, resor och traktamenten ska tas bort?
ip · GS10113 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:113 av () till statsrådet om fri rörlighet för kultur och kulturarbetare inom EU Vid den internationella konferensen on the Move som ägde rum i i den 7@8 oktober konstaterades att det finns en lång rad hinder för kulturarbetare inom EU att verka över hela unionen. Det handlar om olika skatteregler, olika socialförsäkringar och arbetstillståndsregler, bara för att nämna tre exempel på sådant som gör att den fria rörligheten är svår för kulturskapare. Konferensen var dock inte bara ett möte där brister i harmonisering av lagar och regler konstaterades. En lång rad rekommendationer framfördes också, vars syfte är att underlätta rörligheten för kulturskapare. Bakgrunden till förslagen är Kultur 2007 som utgör den nästa generations EU-program för kultur. Även om det i finns en någorlunda samsyn om att kulturpolitik inte primärt är en EU-fråga, finns det ett viktigt undantag och det handlar om åtgärder och reformer som innebär att rörligheten inom unionen underlättas. Detta ska naturligtvis också gälla kulturskapare, som skådespelare, dansare men också bildkonstnärer och författare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: På vilket sätt arbetar statsrådet för att inom ramen för den fria rörligheten tillse att denna också omfattar kulturskapare?
ip · GS10114 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:114 av () till statsrådet om spel och socialt ansvar satsar @ året runt @ i reklam för att få oss svenskar att spela mer! Det gör till största reklamköpare alla kategorier. Till detta ska läggas ATG:s reklambudget! Företaget är statligt och har i realiteten monopol. Skälen till detta är att politiker på så sätt tror sig kunna kontrollera folkets spelande och att företaget som ordnar spelen inte har ett vinstintresse! Det låter fint men i praktiken kan vem som helst se att detta inte är någonting annat än en ursäkt för att staten ska kunna mjölka ut så mycket pengar som möjligt! Något särskilt omfattande socialt arbete bedriver inte företaget @ för att använda en underdrift. Detta kommer i längden att innebära att förståelsen för ett statligt svenskt spelmonopol kommer att försvinna. Bristen på socialt ansvar som kännetecknar står i bjärt kontrast till det uppdrag som bolaget har. Även internationellt är unikt i sin bristfälliga sociala inriktning. Inte minst om man jämför med det på spelområdet avreglerade framstår i all sin nakenhet. Camelot är ett privatägt företag som på statlig licens driver spelverksamhet i . För att intensifiera sitt arbete med socialt ansvar och etiska frågor har företaget publicerat fyra sociala redovisningar. Genom redovisningarna vill företaget skapa en ökad medvetenhet kring företagets verksamhet och naturligtvis få goodwill för sitt arbete med sociala frågor. I den sociala redovisningen beskriver Camelot hur de strävar efter att bidra till ansvarsfullt spelande med målsättningen att hindra att människor kommer till skada och att stödja behandling när så är nödvändigt. Företaget redovisar hur detta ska göras genom att beskriva ett antal olika åtgärder. De säkerställer att design och marknadsföring av nationallotteriets spel inte riktas mot "sårbara" personer bland annat genom att genomföra test på designstadiet av nya spel. De har utarbetat ett system för att kontrollera att spelombuden inte säljer spel till underåriga. genomförs kontroller av spelombuden med hjälp av ungdomar som ser underåriga ut. Tre besök görs hos respektive ombud. Om ombudet inte klarar kontrollen vid de första två besöken genomförs utbildning av ombuden. Om de inte klarar tredje besöket tas spelterminalerna bort. Camelot redogör också för sitt arbete med att göra ombudens lokaler tillgängliga för rörelsehindrade och hur ombuden ska vara delaktiga i att uppmärksamma och hjälpa spelare med problem. Camelot har fått ett antal utmärkelser för bästa redovisning. Redovisningen bidrar till att intensifiera arbetet med ett ansvarsfullt spelande eftersom företaget vill förbättra sina resultat . Exemplet ovan visar att det inte finns någon koppling mellan statlig ägande och socialt ansvar @ tvärtom! Det system som företaget har byggt upp visar på stort socialt ansvar kopplat till en fri marknad. har mycket att lära av det sociala ansvar som de privata spelbolagen i tar. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att verka för att och i sin årsredovisning har så kallade sociala redovisningar liknande det brittiska systemet?
ip · GS10117 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:117 av de () till statsrådet om hyressättningssystemet I ligger hyrorna under den nivå som människor i allmänhet är beredda att betala. De ligger dessutom ofta under hyresnivåerna i förorter. I och med detta tappar förorternas hyresgäster i praktiken sin bytesrätt. Det finns inte heller några lägenheter som kan möta inflyttningen till staden. I stället ökar efterfrågan på bostadsrätter, andrahandsuthyrningar och svartkontrakt. Trots massiv efterfrågan byggs alldeles för få hyresrätter. Detta gäller inte bara , utan även många andra orter i . Hyresbostadsmarknadens aktörer erkänner de problem som hyresregleringen medför. Det visar inte minst den så kallade trepartsöverenskommelsen. De kommunala bostadsföretagens sammanslutning , de privata fastighetsägarna samt hyresgästerna har kommit överens om att standard och läge i större utsträckning ska avspeglas vid hyressättningen. Därtill har en av regeringen tillsatt utredning konstaterat att åtgärder måste vidtas för att tillåta att hyresgästernas preferenser avspeglar sig i hyressättningen. I och för sig krånglar man till det genom att föreslå att friare hyressättning ska tillåtas i nyproduktion och enbart genom kollektivt framförhandlade hyror. 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hyresrätten ska finnas kvar även ? 2.Avser statsrådet att lägga fram förslag om en friare hyressättning?
ip · GS10118 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:118 av de () till statsrådet om ägarlägenheter I de flesta länder går det att äga sin bostad/lägenhet i form av ägarlägenhet. Detta är dock omöjligt i . Man kan äga om huset ligger ned på marken, till exempel som radhus, men man kan inte äga sin bostad/lägenhet om huset står upp på höjden, till exempel som ett flerfamiljshus Faktum är att ägarlägenheter är uppskattade och tillåtna i väldigt många andra länder, till exempel våra grannländer. Tredimensionell fastighetsbildning är tillåten och detta är en bra förutsättning för att också tillåta ägarlägenheter. har dock regeringen och socialdemokratin vägrat att tillåta ägarlägenheter i . 1.Avser statsrådet att vidta åtgärder för att göra det möjligt för fler upplåtelseformer i boendet än ? 2.Avser statsrådet att lägga fram förslag till om att tillåta ägarlägenheter?
ip · GS10119 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:119 av de () till försvarsminister om räddningshelikoptrar i För min del handlar en levande skärgård om mer än fina ord i högtidstal. Jag vill ha en levande skärgård året runt. Tryggheten är då en viktig fråga. Det gäller inte bara för den bofasta befolkningen, utan också alla de hundratusentals människor som vistas i den, främst . Det finns en uppenbar risk att helt kommer att sakna räddningshelikoptrar. Var de närmaste räddningshelikoptrarna kommer att vara stationerade är svårt att få grepp om. De kommer av allt att döma inte att finnas i . Om det händer något i så kommer sannolikt räddningshelikoptrarna att komma från , , eller . Insatstiden är helt avgörande i många räddningssituationer. I detta scenario kommer den att ligga eller mer. har ett antal olyckor och tillbud i fått ett lyckligt slut tack vare att räddningshelikoptrar har funnits stationerade på . Vid Estoniakatastrofen kunde ett antal människoliv räddas av helikoptrarna från . Flera myndigheter är inblandade i denna räddningsverksamhet, till exempel Försvarsmakten, och . När det kommer till kritan tycks det dock inte finnas någon samordning över huvud taget dem emellan. Detta kan, om det vill sig riktigt illa, komma att få till följd att står helt utan räddningshelikoptrar. 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att boende och besökande i även ska känna trygghet om någon olycka inträffar? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att även ska ha tillgång till räddningshelikoptrar med en rimlig insatstid? 3.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa en samordning mellan olika myndigheters beslut vad avser helikoptertillgången i ?
ip · GS10120 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:120 av () till finansminister om staten som arbetsgivare Riksdag och regering har i olika sammanhang uttalat att staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare. Regeringen har som uppgift att se till att denna övergripande målsättning hålls levande inom den statliga sektorn och att den efterföljs hos varje bolag och myndighet vilka har det operativa arbetsgivaransvaret. Vi har via medierna, och på annat sätt, tagit del av information om att staten inte lever upp till de krav man bör ställa på en god arbetsgivare. Exempel på detta finns inom universitetsvärlden där högskolor säger upp personal och återanställer samma personer på visstid. har vi sett samma sak, till exempel i samband med upphandling av städning. Enligt facket har de anställda berövats anställningstryggheten eftersom inga garantier ges om arbete av en viss omfattning. Dessutom menar kritiker att som arbetsgivare ställer orimliga krav på flexibilitet vad gäller arbetstidens förläggning. Jag vill därför fråga finansministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att staten som arbetsgivare ska vara ett föredöme?
ip · GS10121 · 2004-11-02 00:00:00 — Interpellation 2004/05:121 av () till statsrådet om snedvridningen av stödet till unga I en nyligen publicerad undersökning som har presenterats av för Ungdomsorganisationer (LSU) redogörs för de mycket stora skillnader som finns på stödet till idrottsrörelsen jämfört med annan ungdomsverksamhet. var stödet till ungdomsorganisationerna 228kr per medlem som stödet till idrottsrörelsen var i det närmaste högre eller 634kr per medlem. Skillnaden i stödets storlek beror till mycket stor del på att idrottsrörelsen får från medan ungdomsorganisationerna endast får en tiondel. Då ska man veta att antalet medlemmar i ungdomsorganisationer uppgår till 725000 medan antalet medlemmar i idrottsorganisationer är knappt så många. Men även bland ungdomsorganisationerna skiljer sig stödet per medlem mycket. Så får till exempel Sverok () 359kr per medlem medan får 184kr per medlem i stöd. Denna stora skillnad beror på hur det statliga stödet är konstruerat. Statsbidraget betalas ut efter hur många lokalavdelningar en organisation har. I detta fall har 510 lokalavdelningar med 96 medlemmar per avdelning i genomsnitt. Sverok har 1305 lokalavdelningar med i genomsnitt 27 medlemmar i varje. skulle alltså i princip kunna öka antalet lokalavdelningar till nära 2500 stycken med drygt 20 medlemmar i varje och därmed öka stödet från staten ! Det kan inte vara meningen att man från statens sida uppmuntrar till överutnyttjande av systemet och man därmed kan öka möjligheterna för ökat stöd. Men så är systemet konstruerat. En lösning vore att reformera stödsystemet så att det blev ett utpräglat aktivitetsstöd. Ovan har jag visat på två skevheter i det nuvarande stödet. Det finns fler och sammantaget kan man konstatera att något måste göras åt orättvisorna . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet följande: 1.Är statsrådet beredd att utjämna skillnaderna på bidragen mellan ungdomsorganisationerna och idrotten? 2.Är statsrådet beredd att se över de nuvarande reglerna för det statliga stödet till ungdomsorganisationerna?
ip · GS10123 · 2004-11-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:123 av () till statsrådet om utbyggnaden av Behovet av en utbyggnad av genom och vidare norrut är väldokumenterat. Vägen bör vara en prioriterad nationell angelägenhet, som väl fyller de av fastställda transportpolitiska målen. Förutom att vägen är en förbindelselänk mellan och , fyller den en viktig funktion för internationella förbindelser i synnerhet med EU:s nya medlemsländer. E22 är dessutom avgörande för att sydöstra , det vill säga nordöstra , och län, ska kunna få del av den dynamik som finns kring . Det övergripande målet att säkerställa samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet uppfylls effektivt genom en satsning på . har vägen haft en kraftig tillväxt i mängden trafik. Vidare innebär en utbyggnad enligt lagda vägplaner att sträckan avkortas genom , vilket har gynnsamma effekter på miljön. Sydsvenska har i sin prioritering för trafikinfrastruktur avseende samtliga de fem sydligaste länen givit E22 högsta prioritet bland samtliga väg- och järnvägsobjekt. Även avseende delmålen för trafikpolitiken finns stora vinster att hämta genom en utbyggnad av . Särskilt kan nämnas att vägen är helt avgörande för att skapa tillväxt i nordöstra , och län. Fördröjs utbyggnaden finns risk för att denna del av landet halkar efter och inte förmår bidra till tillväxten i och . Det är mot bakgrund av detta oacceptabelt att regeringen nu återigen föreslår att utbyggnaden av ska skjutas . Att stärka förutsättningar i den globala konkurrensen är vällovligt, men det är mycket kortsiktigt att finansiera denna satsning genom beslut som allvarligt försvagar sydöstra . Det behövs en mer långsiktigt genomtänkt politik. Om regeringen inte förmår skapa förutsättningar för en sådan i statsbudgeten krävs andra åtgärder för att finna alternativa finansieringsmöjligheter. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att tillse att tillväxten i sydöstra delarna av inte drabbas av de i sig välmotiverade satsningar som görs för att stärka konkurrenskraft? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka möjligheterna för att främja alternativ finansiering av angelägna infrastruktursatsningar i hela ?
ip · GS10124 · 2004-11-03 00:00:00 — Interpellation 2004/05:124 av () till statsrådet om resurser till svensk forskning Universitet och högskolor har under en följd av år fått minskade resurser till forskning och utbildning i förhållande till den kraftiga ökningen av antalet studenter och doktorander. Ersättningen per student i grundutbildningen har minskat med , och följden har blivit färre undervisningstimmar och mindre handledning för studenterna. har dessutom budgeten inneburit dolda besparingar i form av otillräcklig uppräkning av kompensationen för ökade kostnader. Regeringens budgetförslag innebär en reell minskning av resurserna. Orsaken är att regeringen räknat med en löne- och kostnadsomräkning på i stället för den förväntade ökningen på 3@4 %. De som tillförs forskningen 2005 kompenserar inte för kostnadsökningarna, utan tvärtom kommer resurserna att minska med några hundra miljoner totalt. För treårsperioden fram kan regeringens budgetförslag visserligen innebära att minskningen avstannar, men några resursökningar att tala om blir det inte. Kostnadsökningarna motsvarar de ca som regeringen sammanlagt tillskjuter för forskningen. Svensk forskning är en av de avgörande faktorerna för den framtida ekonomiska tillväxt som är nödvändig för att näringslivet ska utvecklas och för att tillräckliga resurser ska kunna föras över till bland annat skola, vård och omsorg. har universitet och högskolor väntat på en forskningsproposition, som ska föreslå en strategi för forskningen. Med tanke på årets budgetförslag kan denna strategi möjligen innebära omfördelningar av resurser inom forskarvärlden men knappast innebära nysatsningar totalt. I är vi övertygade om att det behövs en långsiktig plan för att återföra resurser till forskningen och till studenternas grundutbildning. I arbetet med den planen måste många svåra prioriteringar göras och många svåra frågor ställas. Det måste finnas en trovärdig relation mellan de visionära målen för svensk forskning och de statliga satsningarna. Regeringen borde därför nu inleda ett arbete med målsättningen att frigöra mer resurser till forskningen. Likaså borde regeringen i sin långsiktiga politik ta ställning till om den kan frigöra ökade resurser till grundutbildningen eller om den måste minska antalet nya utbildningsplatser och på det sättet öka resurserna per student. Skillnaden mellan politisk vision och tillgängliga medel får inte bli så stor att uppsatta mål uppfattas som helt orealistiska. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern följande: Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att stärka resurserna till högre utbildning och forskning?