ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10185 · 2004-11-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:185 av () till statsrådet om arbetstidens inverkan på jämställdheten Runtom i framförs nu förslag om utökade försök med förkortad arbetstid med bibehållen lön inom kvinnodominerade yrkesgrupper. Flera motiv anges men ett sägs vara att förkortad arbetstid skulle ha en positiv inverkan på jämställdheten mellan könen. Jag ställer mig starkt kritisk till denna logikens kullerbytta. Genom arbetstidsförkortning inom kvinnodominerade yrken kommer snarare de traditionella könsrollerna att ytterligare cementeras. I jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen 2005 (prop. 2004/05, bil. 4) slås det fast att kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män och att den huvudsakliga orsaken till detta är den skeva fördelningen av ansvar för arbete med hem och familj. Den ojämna fördelningen av betalt förvärvsarbete och obetalt omsorgs- och hushållsarbete mellan kvinnor och män är särskilt uttalad bland föräldrar. Kvinnor vill ha samma löneutveckling som män, samma karriärmöjligheter som män, samma uppbackning i hemmet som män. Inte lagstadgad sextimmars arbetsdag som i själva verket inte är annat än att politiker sanktionerar att kvinnorna även ska ha huvudansvaret för hem och barn genom att ge kvinnor mer till hushållsarbete innan mannen kommer hem. Sextimmars arbetsdag för kvinnor visar att politiker har resignerat för det faktum att det offentliga i många fall är en så dålig arbetsplats att de anställda inte orkar arbeta normal heltid. Sextimmars arbetsdag är inget annat än en äkta kvinnofälla. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jämställdhetsministern: 1.Har statsrådet för avsikt att, inom ramen för jämställdhetspolitiken, ta några initiativ i frågan om lagstadgad förkortad arbetstid? 2.Om ja, vilka insatser kan bli aktuella och vilka initiativ avser jämställdhetsministern att ta?
ip · GS10186 · 2004-11-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:186 av () till statsrådet om delad vårdnad Enligt mediernas rapportering har jämställdhetsministern ifrågasatt den i härskande föreställningen att alla barn mår bäst av delad vårdnad vid skilsmässa @ oavsett familjehistorik. Ministerns inlägg är mycket välkommet i debatten och också möjligen en första öppning till ett nytt synsätt med ett verkligt barnperspektiv i vårdnadsfrågan. Många barn i dagens lever i en utsatt situation. uppskattar att mellan 100 000 och 200 000 barn lever i våldsamma förhållanden där de själva borde betraktas som brottsoffer i lagens mening. I är uppskattningsvis 200 mammor på flykt med sina barn undan den "svenska rättvisan", som , enligt justitieministern "alltid (har) barnperspektivet och inte den vuxnes intressen . i fokus." Mammor blir kriminella därför att de inte ser någon annan utväg att skydda sina barn, från de fäder som förgripit sig på dem, än att fly. visar verkligheten att det i princip är omöjligt för en man att diskvalificeras som vårdnadshavare. Den svenska modellen i vårdnadsfrågor tar tydligt sitt avstamp i ett feltänkt jämställdhetsperspektiv snarare än barnperspektivet. Detta blir synnerligen uppenbart i de fall där barn vars fäder anmälts för sexuella övergrepp och misshandel ändå får gemensam vårdnad och växelvis boende under pågående brottsutredningar om incest och grov kvinnofridskränkning. Även efter fällande dom anses det i många fall viktigare för barnets fortsatta utveckling att kontakten med fadern, förövaren, upprätthålls, och i de fall modern emotsätter sig detta anses hon inte sällan utgöra ett större hot för barnets utveckling @ och kan då förlora vårdnaden på grund av att hon obstruerar domslutet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i grunden förändra den rådande samhällssynen att delad vårdnad alltid är bäst för barnen?
ip · GS10187 · 2004-11-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:187 av () till utrikesminister om assyrier/syrianers och kaldeérs situation i Mitt i det kaos som råder i efter kriget lever också assyrier/syrianerna och kaldéerna, som trots sin urgamla historia i är en av ganska bortglömda nationella minoriteter. har vi sett hur de tvingats att lämna sitt fosterland på grund av allt svårare förföljelser. Redan under regim blev de förföljda och trakasserade, men i dagens politiska vakuum har attackerna intensifierats. Det som befarades redan i början av kriget har blivit en realitet. kom det samordnade terrordådet mot sex kyrkor i och , då flera människor miste livet. Nästa stora attack kom och riktades mot fem kyrkor i . Attackerna fortsätter alltjämt mot affärsman, enskilda kända personligheter och snart sagt alla som samarbetar med västerlänningar, till exempel tolkar. Förutom att terrorister och extrema grupper kidnappar kristna för att pressa till sig pengar, använder de också andra metoder. De trakasserar sådana som bär kristna symboler, skickar brev med direkta hot och skriver slagord på väggar, med innebörden "antingen blir ni muslimer eller lämnar landet" och "kristna har ingenting här att göra". Det förekommer även att assyrisk/syrianska och kaldeiska kvinnor hotas till livet om de inte bär slöja utanför hemmet. Dessa händelser har drivit fram en ny våg av utvandring för assyrier/syrianer och kaldéer, som känt sig tvingade att lämna sitt land. Enligt ett flertal källor har över 50000 assyrier/syrianer och kaldéer flytt efter attackerna mot kyrkor. hålls allmänna val i , och för att valet ska gå rätt till bör alla medborgare behandlas lika. Trots att assyrier/syrianerna och kaldéerna är en nationell minoritet i erkänns de inte, utan betraktas och betecknas bara som "kristna" och kommer sannolikt att förnekas deltagande i de förestående valen. Kurder, araber och turkmener är muslimer, men de benämns efter sin nationalitet och inte efter sin religion. Detsamma bör gälla assyrier/syrianer och kaldéer. För att kunna förverkliga demokratin i bör samma status ges till alla folkgrupper oavsett nationell identitet, religion och position i samhället. Jag vill mot bakgrund av detta fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att, inom FN, EU och andra internationella samfund, bättre uppmärksamma assyrier/syrianernas och kaldéernas situation i och för att garantera ökad säkerhet och trygghet för dem?
ip · GS10188 · 2004-11-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:188 av () till justitieminister om preskriptionstiden för barnpornografibrott I den av regeringen lagda propositionen 2004/05:45 En ny sexualbrottslagstiftning finns flera goda förslag. Bland annat en höjning av maximistraffet för grovt barnpornografibrott till . Vid remissdebatten om lagda proposition deltog inte justitieministern, vilket föranledde mig att ställa en fråga i frågestund . som hade att besvara allmänpolitiska frågor i justitieministerns ställe kunde inte besvara frågan varför regeringen inte föreslår en förlängd preskriptionstid för barnpornografibrott. Han hänvisade till fråge- eller interpellationsinstitutet. Det är angeläget att preskriptionstiden även för detta allvarliga brott höjs. Som exempel kan nämnas en dom i , där en pedofil inte kunde dömas när det gällde 28 av de identifierade barnen eftersom brotten var preskriberade. är preskriptionstiden endast från det att brottet är begånget. Detta trots att barnen utsätts för en stor integritetskränkning och brottet har stort straffvärde. Bilder som sprids på Internet preskriberas aldrig och kan spridas, bytas och säljas . Huddingepedofilen gick fri från flera barnpornografibrott på grund av att preskription inträtt. Men för barnen på porrbilderna finns ingen preskriptionstid alls! Avser justitieministern att vidta åtgärder för en förlängd preskriptionstid för barnpornografibrott?
ip · GS10189 · 2004-11-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:189 av Per () till finansminister om skattesystemet I en intervju i strax före tillträdandet slog finansministern fast att skattesystemet ska vara "robust, och legitimt". Ordet "legitim" kan i detta sammanhang åtminstone betyda två saker. Den ena betydelsen är att något är "lagligt" () eller "erkänns (såsom berättigad) av lagen" (). Den andra betydelsen är mer allmän och därmed "rättmätig" och "berättigad". Det svenska skattesystemet är som finansministern känner till omfattande. Helheten @ såväl enskilda skatters konstruktioner som det totala skattetrycket @ bör rimligtvis vara, med finansministerns ord, "legitim". Mot bakgrund av ovanstående korta genomgång skulle jag vilja ställa följande frågor. Vad avser finansministern mer konkret med att skattesystemet ska vara legitimt? Gör finansministern bedömningen att skattesystemet i sin omfattning och i alla sina delar lever upp till kravet på "legitimitet"? Avser finansministern med anledning av sitt uttalande i att göra någon särskild genomlysning av vårt skattesystem ur ett "legitimitetsperspektiv"? Avser finansministern att , när nya skatter införs och de befintliga förändras, att också pröva "legitimiteten" i de propositioner han lämnar till ?
ip · GS10190 · 2004-11-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:190 av () till statsrådet om flyktingpolitik Asylsökande, tillsammans med engagerade människor och organisationer kring dessa, känner maktlöshet och en djup misstro mot det svenska rättssamhällets förmåga att hantera asylprocessen. Praxis i asylärenden har blivit mer restriktiv vilket bekräftas av såväl flyktingorganisationer som migrationsmyndigheter. Otillräckliga resurser och en bristfällig asylprocess har tillåtit ärendeberget hos myndigheterna att växa. Till följd av dels asylsökandes upplevelser från hemländer, dels det trauma som utdragna asylprocesser kan föranleda drabbas många sökande av ohälsa. Kostnaderna för detta drabbar på ett orimligt sätt kommunen där den asylsökande vistas. Ett exempel, utan att statsrådet kan uttala sig i enskilt fall, är som betalade för asylsökande som institutionsplacerats. Av denna kostnad ersätter kommunen med . Därmed tvingas kommunen betala en nettokostnad på 2,3 miljoner. Härutöver kommer kostnaderna för arbetstid för personal i de enskilda ärendena. visar det sig att kommuner meddelar staten att de kan härbärgera en flyktinganläggning på grund av de avsevärda kostnaderna. riskerar kommunens årliga kostnad för omhändertagande av asylsökande bli . Utöver kostnader för institutionsplacering handlar det också om kostnader för till exempel skolundervisning. Statsrådet anförde i ett frågesvar till med anledning av detta att regeringen "följer utvecklingen". I ett annat frågesvar anfördes att: "Jag vill understryka att regeringen är väl medveten om de stora utmaningar som de senaste årens kraftiga ökning av antalet asylsökande inneburit för kommunerna." Ännu har inte statsrådets uttalanden föranlett någon reell åtgärd från regeringens sida. Det är tydligt att den förordning som reglerar den ersättning som kommunerna får inte fungerar till fullo. Flyktingpolitiken är en nationell angelägenhet. Om inte staten tar sitt ansvar för de kostnader som kommunerna åsamkas riskerar en brist på asylplatser uppstå. Vidare hotas den solidaritet och folkliga förankring som en human flyktingpolitik fordrar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuner ska kunna hysa statens flyktingverksamhet? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuner där flyktingmottagning finns ska kunna få ersättning för sina kostnader? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att slå vakt om en solidarisk och folkligt förankrat human flyktingpolitik?
ip · GS10191 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:191 av () till utrikesminister om förhållandena på Vid tillsättning av statlig tjänst ställer regeringsformen krav på att det ska ske på sakliga grunder såsom "förtjänst och skicklighet". hävdar , minister vid UD, i en debattartikel i att regeringen i tysthet genomför en omvälvande förändring av UD och kringgår detta krav vid rekrytering av samtliga personalkategorier. Detta för att avskaffa diplomatyrket och i stället rekrytera från andra departement i liksom externt. Enligt Ström är budskapet från UD-ledningen att äldre diplomater inte är önskvärda. Exempelvis tvingas tjänstemän som önskar arbeta till i enlighet med den nya lagen acceptera att inte få behålla sina ordinarie arbetsuppgifter . Per Ström hävdar vidare att utnämningsmakten i det nya UD innebär en total politisk kontroll av vilka som ska få arbeta i organisationen. UD-chefer kan numera vid tillsättningar välja och vraka bland de av ledningen prioriterade personerna så som vänner, partilojala och andra politiskt lämpliga personer som ska belönas. Situationen är så allvarlig och klimatet inom UD så slutet att några tjänstemän överväger att öppna ett externt debattforum på Internet om UD:s framtid och personalpolitik. Om de uppgifter som Per Ström för fram stämmer är det synnerligen allvarligt och ett fullständigt underkännande av ledningens förmåga att utöva ledarskap och myndighetsstyrning i enlighet med kraven i vår grundlag. ska inte ens misstänkas vara ett partiorgan utan en saklig och opartisk myndighet. Jag är dock inte helt förvånad över uppgifterna i debattartikeln. Själv har jag under mina i utrikesutskottet tydligt märkt att verkligheten inte stämmer överens med den statsvetenskapliga forskning som jag tillgodogjort mig vid , enligt vilken endast en handfull personer i ledningen på UD är politiskt tillsatta. Politiseringen har närmast regelmässigt börjat sträcka sig till ambassadörsnivå. Partifärg avgör huruvida det är ett mer eller mindre attraktivt land, eller stor ambassad, som blir din stationeringsort. Att unga anställda inom för diskussioner sinsemellan om huruvida socialdemokratiskt partimedlemskap är nödvändigt för att göra karriär är ingen hemlighet för den som har kontakt med de yngre inom UD. Detta är ytterligare oroväckande signaler som pekar i samma riktning som Per Ströms uppgifter. I avvaktan på regimskifte 2006 vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Vilka åtgärder är du beredd att vidta för att samtliga tjänstemän på UD oavsett partisympati bedöms efter förtjänst och skicklighet? Vilka åtgärder är du beredd att vidta för att samtliga tjänstemän på UD oavsett ålder bedöms efter förtjänst och skicklighet? Vilka åtgärder är du beredd att vidta för att UD inte förvandlas till ett internt partiorgan? Vilka åtgärder är du beredd att vidta för att försäkra att öppenhet och insyn råder i förändringar av UD?
ip · GS10192 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:192 av () till utrikesminister om EU:s fiske och tjuvjakt i Många av EU:s fiskenationer fiskar i andra länders fiskevatten genom överenskommelser som förhandlas fram av EU. De stora fångster som industrifisket utanför kusterna tar upp innebär i flera fall att fisket närmare kusten, som försörjer många små kustsamhällen och utgör en mycket viktig proteinkälla för befolkningen, avsevärt försämras. menar att måste verka för att fiskets konsekvenser för lokalbefolkningen alltid beaktas när EU förhandlar med andra länder. Forskning visar att det finns ett samband mellan EU:s subventionerade fiskeripolitik och tjuvjakt i på bland annat apor och antiloper. Haven utanför har varit fiskrika, men har bestånden minskat på grund av att fiskeflottan tar upp tio gånger så mycket fisk som . Både den inhemska flottan och båtar från EU bär ansvar för detta. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att EU ska ta sitt ansvar när det gäller subventioner och dess koppling till överfiskning längst Västafrikas kuster?
ip · GS10193 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:193 av () till jordbruksminister om odling av hampa gav regeringen i uppdrag att undersöka om det är möjligt att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utanför EU:s stödsystem. Inom EU finns det två olika stödsystem för odling av hampa, dels arealstöd enligt rådets förordning (EG) nr 1251/1999, dels för odling som industri- och energigröda på uttagen areal enligt kommissionens förordning (EG) nr 2461/1999. har tyvärr gjort undantag från stödsystemet vilket innebär att odling endast är godkänd för fiberändamål. Förutsättningarna för odling av hampa är goda i . Bland annat på har provodlingar visat mycket höga avkastningar. Det finns även mångårig erfarenhet av hampaodling på så långt fram som . Det finns en ganska bred uppfattning om att det mycket väl skulle kunna odlas hampa i till alla de ändamål som sker inom EU i övrigt. Mycket talar för att det saknas tillräckligt starka skäl för att begränsa odlingen av hampa för industri- och energiändamål med hänvisning till folkhälsoskäl. finns det ytterligare skäl som talar för hampaodling. Då fick ett positivt besked av till en ansökan om att få använda rötslam på åkrar där man odlar hampa. skickas slammet från reningsverken på till fastlandet, där det i bästa fall sprids ut i parker och på golfbanor. Men finns det alltså en möjlighet att behålla det på som gödning inom lantbruket, i första hand för odling av industri- och energigrödor. Regeringens ovilja att dra tillbaka uteslutningen av industrihampa från EU:s stödsystem för energigrödor, kan komma att omöjliggöra de gotländska lantbrukarnas initiativ att minska läckaget av näringsämnen i lantbruket genom att sluta kretsloppet. Detta mot bakgrund av att de som odlar hampa 2005 kommer att förlora sina stödrätter i EU:s nya system om inte hampan blir en godkänd energigröda. Den som förlorar sina stödrättigheter förlorar dem . Därför brådskar beskedet om hampa kan klassas som energigröda inom stödsystemet för tillämpning 2005. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att dra tillbaka uteslutningen av industrihampa från EU:s stödsystem för energigrödor? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att frågan om odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utanför EU:s stödsystem ska bli klar för tillämpning 2005?
ip · GS10194 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:194 av () till statsrådet om bifallsfrekvensen i asylärenden Bifallsfrekvensen i asylärenden följer en tydlig tendens. 1999 var andelen som fick bifall hos , var siffran , , och . låg siffran på . Om den aktuella trenden fortsätter skulle andelen bifall vara nere i redan strax /06. Orsakerna till denna tendens kan vara flera tänkbara. En trolig orsak skulle kunna vara att asylsökande med flyktingskäl skulle söka sig till andra länder än . En jämförelse mellan andra rika industriländer skulle kunna visa på ett sådant samband. fick i 57,flyktingstatus, i 34,, i 20,, i 16,och i 21,. En annan bakomliggande orsak skulle kunna vara att svensk lagstiftning inte överensstämmer med definition av vad en flykting är. Ytterligare en orsak skulle kunna vara att migrationsmyndigheterna inte följer svensk lagstiftning i den praxis som myndigheterna utvecklat. Det skulle också kunna vara så att alla faktorer samverkar. Sammantaget ger de olika förklaringsgrunderna att bifallsfrekvensen minskar för att /06 vara nere i bifall. Jag vill därför ställa följande frågor till migrationsminister : 1.Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att svenska myndigheter ska följa internationell praxis vad gäller beviljandet av permanenta uppehållstillstånd för asylsökande? 2.Vilka åtgärder avser migrationsministern att vidta för att ska ta sitt ansvar för världens flyktingströmmar?
ip · GS10195 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:195 av () till statsrådet om asylsökande som får jobb Ett inte ringa antal personer som i ansökt om asyl har som deras ansökan behandlats kunnat skaffa sig ett arbete i . Inte sällan rör det sig om människor med kvalificerade yrkeskunskaper, såsom svetsare, elektriker eller lastbilsförare. Ofta har dessa personer yrkeskunskaper som det råder brist på i . För den enskilda individen, för företaget och för samhället är detta något positivt. En person kan försörja sig och sin familj och bidra till vår gemensamma välfärd. Företaget kan göra en extra vinst och den ekonomiska tillväxten i landet öka. är det på små orter med ett begränsat arbetskraftsutbud som dessa personer finner sin utkomst. Det är inte alltid som dessa personer har tillräckliga asylskäl för att ges uppehållstillstånd, varför svenska myndigheter fattar beslut om utvisning. Det är beslut som får omfattande och negativa konsekvenser för både den enskilde och företaget. Ytterst slår detta mot företagandet och den ekonomiska tillväxten. Det är ofta mindre orter på landsbygden som drabbas. Asylsökande som erbjuds eller erhåller arbete i vårt land får inga möjligheter att på ett smidigt sätt ändra skälen till uppehållstillstånd, från den ursprungliga ansökan om asyl till uppehållstillstånd för att arbeta. Ett av största problem och är att antalet arbetade timmar är för lågt. Den ordning som råder när det gäller asylsökande som får arbete men utvisas bidrar till detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att underlätta för asylsökande som fått arbete att få uppehållstillstånd till följd av denna anställning.
ip · GS10196 · 2004-11-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:196 av () till utbildnings- och kulturminister om flygteknikerutbildning Genom ett riksdagsbeslut kan kommunala påbyggnadsutbildningar komma överföras till en statlig utbildningsform och med en statlig huvudman, eller eventuellt fortgå som lokal påbyggnadsutbildning. I finns tre påbyggnadsutbildningar för flygtekniker. Dessa finns i , och . Samtliga behövs för att täcka efterfrågan på flygtekniker. Enbart från skolenheten Flygteknik, Technical Training i har 30 av 35 avgångselever ett arbete som motsvarar utbildningen. har av () givits tillstånd att bedriva grundutbildning av flygteknisk personal. För att utbildningen ska uppfylla de europeiska luftfartsbestämmelserna krävs dels att skolan har tillgång till undervisningsmateriel som flygplan i den kategorin som tillståndet avser, dels att flygplanen innehåller den senaste tekniken. Flygteknisk underhållsutbildning kräver enligt att skolan samarbetar med den flygtekniska branschen. Genom långvarigt samarbete med flygindustrin har en mycket väl fungerande flygteknisk utbildningsorganisation. Regeringen har utsett en samrådsgrupp för utveckling av bland annat påbyggnadsutbildning för flygtekniker. Samrådsgruppen har fått ett förslag från och flygteknikerutbildningen i , om att införa endast ett nationellt centrum för utbildningen. Risken är då uppenbar att två utbildningsplatser läggs ned och endast en blir kvar. Utbildningen av flygtekniker kommer enligt de europeiska luftfartsbestämmelserna inte att lösas av en enskild utbildningsorganisation. Om regeringen skulle fatta ett beslut om att endast ett nationellt utbildningscentrum för hela landet blir verklighet kan detta innebära slutet för utbildningen i . I händelse av att det blir endast ett nationellt utbildningscentrum, är risken uppenbar att färre elever söker utbildning när den inte längre finns på flera orter över hela landet. Det finns dessutom fördelar med att ha flygteknikerutbildning i anslutning till flygplatsverksamheten på respektive orts flygplats och lokala företag inom flygteknik. Tillväxten inom flygindustrin kommer att öka med 4@6 % , vilket ger en fördubbling av flygresenärer den kommande tioårsperioden. Detta innebär att behovet av certifierade flygtekniker kan förväntas öka. Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidtaga för att behålla nuvarande tre påbyggnadsutbildningar?