ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10323 · 2004-02-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:323 av () till utbildningsminister om Frustrationen i växer. som har kraft att föreslå att det självt ska få rätten att stänga skolor utan lagakraftvunna beslut så saknas tydligen resurser till en av verkets kärnuppgifter. Ett talande exempel utgör i . Den är nu inne på femte läsåret och bedriver undervisning för 520 elever i åldrarna förskoleklass på gymnasiet. Nästa läsår, när skolan tagit in den nya förskoleklassen, är den fullt utbyggd och har elever i varje klass från förskoleklass till studenten. Resultatet är också lysande med 1600 elever i kö och i Sverigetopp i årskurs 9 med sina 253p i snitt. För att sprida denna best practice och utveckla goda skolor även för andra elever har de @ före @ sökt tillstånd om rätt till bidrag. har alltså haft mer än på sig att besluta om tillstånd. Under resans gång har kommunen vid otaliga tillfällen yttrat sig och skolan har tvingats avge yttranden med mera. En tidsödande och till synes oändlig korrespondens har upprätthållits från verkets sida. Vi är nu inne på och eleverna i ska bestämma sig för sitt skolval. ledning har fortfarande inte fått något besked. Att dra i gång en ny skola för 120 elever är ingen enkel sak utan borde mötas med respekt och rimlig framförhållning @ både för skolledningens men framför allt för elevernas skull. har fått extra resurstillskott för vissa uppdrag som regeringen funnit särskilt angelägna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att korta beslutsvägarna på med avseende på tillståndsgivning?
ip · GR10324 · 2004-02-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:324 av () till statsrådet om byggbranschen och arbetskraftsinvandring Den rådande efterfrågan på arbetskraft till byggindustrin varierar mellan yrkesgrupper inom byggbranschen samt mellan olika regioner. kommer pensionsavgångarna att öka och sammantaget med ökade infrastruktursatsningar uppstår brist på byggjobbare. kom AMS med sin rapport Den framtida personalförsörjningen inom bygg- och anläggning @ tillgång och rekryteringsbehov . I rapporten anges att 87 000 sysselsatta kommer att lämna arbetsmarknaden främst av åldersskäl, vilket är av branschens anställda. Parallellt med detta ska ett omfattande underhållsarbete ske bland bostäder i , i ca 65 000 lägenheter måste vatten- och avloppsledningar bytas. Dessutom finns ett skriande behov av nya bostäder. Det låga bostadsbyggandet har lett till att har tappat en femtedel av sina medlemmar . Byggfacket förslag på ökat utbud av byggarbetare är ökad gymnasial utbildning samt subventioner för att öka arbetspendlingen inom landet. Det tar att bli färdig byggnadsarbetare vilket innefattar gymnasial utbildning, samt lärlingsarbete. Ett annat sätt att lösa behoven inom byggbranschen är att öka arbetskraftsinvandringen. Arbetskraftsinvandringens nackdelar inom byggbranschen har stått i fokus som följd av den bild som målats upp när det gäller arbetskraft från bland annat . Statsrådet uttalade i kammaren bland annat följande: "Det finns en arbetskraftsinvandring, men vi har problem med den. Framför allt i har vi haft problem med ett överutnyttjande av polsk arbetskraft." bedriver just nu en kampanj som många anser förnedrar våra grannar. kampanj anses ge signaler om att de kommer hit och tar våra jobb. "Dom finns i , och ". Orden är pressekreterare . "Så länge dom har konstiga namn och åker hem har vi inget 'vi' och 'vi'." menar att kampanjen handlar om utnyttjandet av människor. som den anger en mycket negativ ton angående arbetskraftsinvandring och målar upp hotbilder med begrepp som "social turism" kan det konstateras att svenska byggnadsarbetare och svenska företag har hittat marknader utanför . De återfinns i många länder i och världen och är välkomna där. Som mest har det funnits ca 10 000 byggnadsarbetare i , främst för att man tjänat mer där än i . Det finns yrkesskickliga byggnadsarbetare ute i , och i de länder som blir nya medlemsländer , som borde vara välkomna till . I ett läge när möjligheterna borde stå i fokus väljer regeringen och statsrådet att marknadsföra hotbilder. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : 1.Avser statsrådet att lägga syn på arbetskraftsinvandring till grund för politiken? 2.Avser statsrådet att medverka till att begränsa arbetskraftsinvandring till inom byggsektorn?
ip · GR10325 · 2004-03-03 00:00:00 — Interpellation 2003/04:325 av () till statsrådet om antalet förskollärare har länge drivit att utbildade förskollärare ska vara ansvariga för den pedagogiska verksamheten i förskolan. Att begreppet "dagis" har ersatts av en pedagogisk förskola med egen läroplan måste självfallet innebära att huvuddelen av personalen har en pedagogisk utbildning. Regeringen har @ ibland @ framfört samma tankegångar. Men ibland svävar man på målet. har regeringen infört en kort eftergymnasial utbildning för dem som arbetar i förskolan. Enligt min mening riskerar vi att åter hamna i det tänkande som fanns förr, när man kunde utbilda sig på gymnasiet eller gå i kortkurser för att "passa barn". finns en risk att den typen av kortutbildning mera tillfredsställer behovet av arbetsmarknadsåtgärder än behovet av utbildad personal i förskolan. Den snabbutbildning som införs riskerar att ytterligare minska förskollärarrekryteringen, om den ger nästan samma lön och status som utbildning. Risken är att statusen på förskolläraryrket sjunker och att bristen på förskollärarna förvärras. Färre förskollärare kan inte ersättas av fler barnskötare. anser att olika yrkesgrupper behövs i förskolan och att barnskötare gör en viktig insats, men det måste göras tydligt att förskollärarna har en annan roll och att de ska vara ansvariga för den pedagogiska verksamheten. Därför är det viktigt att underlätta för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare. Visst återfinns förskollärarutbildningen fortfarande på högskolenivå, men den har blivit anonym genom att den ingår som ett av många yrkesval i ett och samma block. Antalet personer som vill bli förskollärare har minskat sedan den nya lärarutbildningen infördes. Förskolan tar allt mindre plats i utbildningen och därmed även i studenternas diskussioner. Det är viktigt att förskollärarutbildningen ges en ordentlig plats i lärarutbildningen. Bland alla lärarstudenter i den nya lärarutbildningen är blivande förskollärare en liten grupp studenter. Detta innebär att frågor som rör förskolan lätt kommer bort under de terminer då alla lärarinriktningar läser gemensamt. vill helst återinföra förskollärarutbildningen som en egen utbildning men skulle se positivt också på om regeringen ville ta åtminstone något steg i rätt riktning. Exempelvis borde man kunna överväga att göra förskolläraryrket till en tydlig ingång i lärarutbildningen eller att skapa en inriktning som är inriktad mot förskolan. Då görs valet tydligare för studenterna. Jag vill därför fråga ministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att öka antalet förskollärare.
ip · GR10326 · 2004-03-03 00:00:00 — Interpellation 2003/04:326 av () till statsrådet om svenskt bistånd har det framkommit att Sida har givit hemliga miljonbidrag till en palestinsk propagandacentral vid namn The Palestinian Negotiation Support Unit (NSU). NSU ligger under (), men verkar främst som en förlängd arm till de palestinska myndigheterna med syfte att propagera för palestinska intressen. Mycket kritik har riktats från olika håll mot de palestinska myndigheterna och deras sätt att leda, administrera och använda biståndsresurser. Såväl från palestinskt håll som från internationella organisationer som IMF, och har kritik förts fram gällande bristen på insyn och öppenhet i organisationen, korruption och maktmissbruk. Trots återkommande stark oro från flera etablerade internationella organisationer samt tidigare och pågående utredningar från exempelvis IMF, och franska myndigheter där de palestinska myndigheterna misstänks eller bevisligen har förskingrat biståndsmedel i terrorsyfte eller för privat bruk, har man från svenskt håll inte upphört med stödet. har dessutom i all hemlighet givit mångmiljonbelopp till NSU trots att denna enhet, sedan fredsförhandlingarna mellan och bröt samman, har utvecklats från att ge juridiskt och administrativt stöd till de palestinska fredsförhandlarna till att vara en propagandacentral. Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : Har statsrådet gjort bedömningen att det är rätt att lämnar bistånd till NSU i en pågående internationell konflikt? Vilken bedömning gör statsrådet av att fortsatt att stödja en verksamhet där det finns tydliga risker för att resurserna används i syfte att motarbeta det som den säger sig stå för: en demokratisk utveckling, respekt för rättssamhället och mänskliga rättigheter? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utföra en extern utvärdering av stödet till NSU? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska skattebetalares pengar inte ska gå till bistånd av detta slag ?
ip · GR10327 · 2004-03-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:327 av () till statsrådet om strukturell diskriminering fick jag ett mail från en kemist, författare till tre böcker utgivna på främmande språk om gummiteknik. Han har även arbetat i ett annat land på olika chefspositioner. "Kemisten" berättade för mig om sina svårigheter att få ett arbete. Detta trots att han har läst svenska, gjort ett svenskt examensarbete vid , . Han har inte haft ett "riktigt arbete" sedan han flyttade till 1991. Kemisten är gift, hans fru är psykolog och tillsammans har de två barn. Efter att ha läst kemistens e-mail, ringde jag honom. Under samtalets gång berättade han för mig om sin kamp för att få ett jobb. Det har hänt att han vid anställningsintervjuer har blivit tillfrågad om vilken religion han tillhör. Jag tycker inte att det är en relevant fråga. Han hade dessutom mycket att berätta om hur hans landsmän gör olika försök för att få en chans för att få komma till en arbetsintervju. En har färgat sitt hår, en annan tog ett svenskt namn. Men avslöjades på anställningsintervjun. Han hade en brytning som inte var svensk. Kemisten som även har utbildat sig till lärare i har aldrig haft ett riktigt jobb. Han har haft projektjobb och som alla vet, man slutar när projektpengarna tar slut. En del projekt tyckte han var värdelösa. Han tycker att vi "politiker" måste följa upp och analysera allt som vi beslutar om. Jag håller med honom. Vi måste se till så att det vi beslutar om, också genomförs. Vi måste förverkliga vår politik. Jag upplever att vi har ett problem med genomförandet i praktiken. Vårt mål med integrationspolitiken är ju "lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter". Kemistens historia är bara en av många hundratals fall. En del är mina bekanta, vänner och släktingar. Högutbildade människor, som försöker få ett jobb, men någonstans finns det "någon" eller "några" som sätter stopp. Frågor som jag ställer mig själv rätt ofta är: Hur tänker chefer och andra som anställer, när de medvetet rensar bland ansökningarna bara för att människorna bakom, råkar ha ett icke svenskt klingande namn, något slags brytning, har annan hårfärg, hudfärg, fel kön, fel ålder, har något slags handikapp och så vidare? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon har någon plan för hur vi ska kunna undvika att strukturell diskriminering förekommer.
ip · GR10328 · 2004-03-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:328 av () till statsrådet om statens ansvar för ställde jag två interpellationer om framtid till det ansvariga statsrådet, infrastrukturminister . Jag ville veta om regeringen är beredd att medverka till att den unika banan genom det vidsträckta inlandet får nödvändiga investeringsresurser för att kunna bli den tillväxtmotor den har förutsättningar att bli. För att såväl gods- som persontrafiken ska kunna utvecklas positivt krävs insatser för att höja bärigheten på bandelarna Sveg@Brunflo och Arvidsjaur@Gällivare. Enligt förslag ska dessa nödvändiga investeringar emellertid vänta till . sade sig vid båda interpellationsdebatterna dela insikten om betydelse för norra inland, men kunde begripligt nog då inte ge några konkreta besked i avvaktan på ställningstagandet till planen för väg- och järnvägsinvesteringarna under perioden 2004@2015. Infrastrukturministern såg dock positivt på den framtid och man kunde därför förvänta sig att hon skulle medverka till den nödvändiga tidigareläggningen av investeringarna, jämfört med förslag. När den socialdemokratiska regeringen nu enats med och om planen förefaller man dock inte ha prioriterat behov av snabb upprustning. Det är i och för sig positivt att banan får ett höjt driftsanslag och att investeringen i nytt trafikledningssystem kan tidigareläggas. Däremot verkar inte investeringarna i att höja bärigheten på själva banan komma att tidigareläggas. Enligt står staten nu vid en skiljeväg; genom en offensiv satsning på kan den bli en tillväxtmotor för inlandet, men uteblir den nödvändiga upprustningen är risken att banan kommer att hotas av nedläggning. Jag vill inte ställa en satsning på i motsats till de stora nyinvesteringar i järnvägsnätet som föreslås, men tycker att det är uppseendeväckande om en existerande bana med goda utvecklingsmöjligheter inte får nödvändiga investeringsmedel. Särskilt som det handlar om marginella summor jämfört med de nysatsningar som föreslås. kan bli en enorm tillgång för såväl det glesbebyggda inlandet som för trafiksystemet i sin helhet. Infrastrukturminister säger i ett pressmeddelande i samband med offentliggörandet av överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, bland annat följande: "Vi gör nu en stor satsning på att bevara och säkerställa befintligt väg- och järnvägsnät. Allt annat vore att slösa bort tidigare satsningar. Vi satsar också på investeringar som spelar en central roll för tillväxten i vårt land och som stärker förutsättningarna för en regional utveckling." Dessa kloka synpunkter bör självfallet gälla även för . Att inte satsa på en offensiv upprustning av hela , som utgör av landets totala järnvägsnät, vore enligt min mening ett oansvarigt slöseri. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta för att ge möjligheter att utvecklas positivt och bli den tillväxtmotor för inlandet som banan har förutsättningar att bli?
ip · GR10329 · 2004-03-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:329 av () till finansminister om distanshandel inom EU över Internet Rädslan för att handla över Internet har avtagit och alltfler privatpersoner nyttjar nu detta sätt att köpa sina varor. Detta medför också att det tillkommer alltfler företag som bedriver handel över Internet. är placerat och har sitt lager rent fysiskt har ingen betydelse. Det kan vara i eller till exempel i något annat EU-land. Det som kan orsaka problem är vilken moms en privatkund ska betala om försäljningen sker från ett annat EU-land. Den privatperson som handlar en vara i ett annat EU-land och själv fraktar hem den betalar den moms som gäller i respektive land. Däremot ska den svenska privatperson som handlar en vara över Internet betala svensk moms oavsett om han eller hon handlar varan från eller något annat EU-land. Inom EU finns en regel som säger att vid distanshandel inom EU ska det företag i ett EU-land som säljer för mer än ett så kallat tröskelvärde till privatkunder i ett annat EU-land registrera ett momskonto i köparlandet. I är tröskelvärdet 320000kr. Eftersom tillhör de länder som har den högsta momssatsen inom EU så är det viktigt att de företag som vänder sig till den svenska marknaden verkligen säljer sina produkter till svensk momssats, i annat fall kommer de svenska företag som också bedriver distanshandel att utsättas för otillbörlig konkurrens. är det mycket svårt att följa upp vilka företag från andra EU-länder som säljer via Internet och som överskrider tröskelvärdet men inte har öppnat momskonto i . Enligt skatteverket så är det enda sättet att hitta eventuella smitare genom att surfa på Internet. För de företag som tar ut och redovisar riktig moms är det otillfredsställande att det inte finns ordentliga möjligheter att följa upp de lagregler som gäller. Med tanke på att distanshandeln växer borde det vara en viktig fråga att det inom EU förs diskussioner hur man ska undvika konkurrenssnedvridning. Denna fråga är särskilt angelägen för eftersom svenska företag riskerar att hamna i underläge eftersom den svenska momsen är en av de högsta inom . 1.Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att frågan om moms vid distanshandel över Internet prioriteras högre inom EU? 2.Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att svenska Internethandelsföretag inte utsätts för otillbörlig konkurrens?
ip · GR10330 · 2004-03-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:330 av () till statsrådet om husbyggen i motsätter sig byggande i stora delar av kommun. Så gott som alla bygglovsansökningar i kommun inom ett område som kan påverkas av en framtida utbyggnad av överklagas av den statliga myndigheten. Trots att behovet av fler bostäder i är enormt stort hindrar den statliga myndigheten människor som vill bosätta sig i sin hemkommun att få bygglov genom överklagan. Detta trots att kommunen beviljat bygglov och att det bor människor på de aktuella platserna. Det handlar om att förtäta redan bebyggda områden. "Det är viktigt att sätta stopp för de små stegens tyranni". Så argumenterade när man agerade motpart i ett bygglovsärende i länsrätten i (UNT ). Detta agerande är inte försvarbart. flygverksamhet har långt kvar till maxkapaciteten för tre banor. Trots det vill man säkra framtida möjligheter att expandera. Boende i anser, med all rätt, att kommunen är en tillväxtort och att människor måste få chansen att bosätta sig där. Därför finns det ett stort behov att bygga nytt i kommunen. Det måste alltså finnas möjligheter för människor att bygga bostäder på landsbygden i kommun trots närheten till . Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av ovanstående?
ip · GR10333 · 2004-03-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:333 av () till statsrådet om kommunernas ansvar för flyktingmottagandet stads utspel om att eventuellt införa ett tillfälligt invandrarstopp för nyanlända invandrare och flyktingar till blev nationellt uppmärksammat. Socialdemokraterna i avfärdade dock detta förslag på sitt representantskapsmöte . Debatten om hur flyktingmottagandet ska ske framöver måste dock fortsätta. Att ta emot människor som flyr undan krig och förtryck är en självklar följd av den värdegrund det svenska samhället vilar på. har invandringen i huvudsak varit knuten till flyktingskap. har trots de omfattande ekonomiska problem som drabbade staden tagit sin del av ansvaret för den svenska flyktingpolitiken. tog under perioden 1998@2001 emot 7,av de flyktingar som erhöll uppehållstillstånd i . Detta kan jämföras med att har 2,av rikets befolkning. Det kan också jämföras med att rika och ekonomiskt välmående kommuner såsom exempelvis Malmös grannkommun i vägrat att ta emot flyktingar över huvud taget. Dock har möjligheten att ge dessa nyanlända bästa möjliga start i varit begränsad i . Bostadsbrist, trångboddhet, svårigheter i skolan och ett stort utanförskap är bara några av de problem som brottas med än . Därutöver visar beräkningar gjorda av att kommunerna inte fullt ut kompenserats för sitt flyktingmottagande . Detta har bland annat resulterat i att ett flertal kommuner har uppvaktat ministern i denna fråga. Mot denna bakgrund är det inte så märkligt att kommun har försökt hitta alternativa metoder i ett kärvt ekonomiskt läge. Socialdemokraterna i menade på sitt representantskap att alla kommuner måste ta sin del av ansvaret @ en uppfattning som jag stöder helhjärtat. Flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och därför anser jag att det bör till åtgärder för att säkerställa att alla kommuner ställer upp i flyktingmottagandet. Exempelvis bör man se över möjligheten att lagstifta för att uppnå detta mål. Hur avser statsrådet att agera så att alla kommuner tar sitt ansvar för den nationella flyktingpolitiken?
ip · GR10334 · 2004-03-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:334 av () till statsrådet om jämställda pensioner Kvinnors pensioner är av männens. Kvinnor förlorar i pensionshänseende för att de i genomsnitt har en lägre lön än män, de arbetar i större omfattning deltid än sina manliga kolleger och kvinnor stannar i högre grad hemma med barnen och tar ut föräldraledighet. Det är också kvinnorna som i större omfattning än män är hemma för vård av sjuka barn. En större andel kvinnor än män är långtidssjukskrivna och de tar också ut närståendepenning i större omfattning. När det nya pensionssystemet infördes fick vi Kristdemokrater igenom att man ska ha rätt till fyra pensionsgrundande barnår. Kvinnor kan förvänta sig en lägre pension än män. Det beror på att kvinnor i regel har en lägre livsinkomst än män. Det beror i sin tur på dels ojämlikheter i lönestrukturen, dels på att kvinnor tar ett större ansvar för barn och oftare drabbas av ohälsa. Pensionssystemet måste utformas för att i större utsträckning än trygga kvinnors ålderdom. kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela pensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. En sådan här förändring kommer att skapa mer jämställda pensioner. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa mer jämställda pensioner genom förändringar i pensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan föräldrarna till dess att barnet är ?
ip · GR10335 · 2004-03-09 00:00:00 — Interpellation 2003/04:335 av () till statsrådet om insatser från arbetsförmedlingen presenterade tillsammans med och eller utanförskap. I rapporten framgår det att av de som är sjuka, arbetslösa och saknar ersättning från sjukförsäkringen och får socialbidrag, inte får rehabilitering. I rapporten konstateras också att "denna grupp tycks inte höra hemma någonstans inom det svenska socialförsäkringssystemet". De skriver vidare att varje individ måste ges möjlighet att arbeta utifrån sin förmåga och efterlyser insatser från bland annat arbetsmarknadsorganen. Det finns flera personer, som saknar arbete, och som varit långtidssjuka. Behovet för dem att få hjälp med ett nytt jobb och/eller en kompletterande utbildning är stort. Den naturliga samhällsinstansen borde vara arbetsförmedlingen. Trots det vittnar dessa arbetssökande om hur man möts med oförståelse för sitt behov av stöd och rådgivning. Även om man är friskförklarad från sin sjukdom är man naturligtvis mycket sårbar, då man söker sig ut på arbetsmarknaden igen. Kanske är man också i behov av en kompletterande utbildning. Även här finns anledning att fråga vilket uppdrag och ansvar arbetsförmedlingarna har. I beslut om finansiell samordning krävs att arbetsförmedlingen ingår i det lokala samordningsarbetet. Vid den utfrågning som socialförsäkringsutskottet höll före beslutet och också i andra uttalanden från arbetsmarknadsmyndigheten framgick att där inte fanns intresse att delta i samverkan med andra samhällsorgan för att finna lösningar kring enskilda individer. Mina frågor till statsrådet är: Vilket uppdrag avser statsrådet att ge arbetsförmedlingen när det gäller arbetslösa sjuka eller friskförklarade tidigare långtidssjuka personer? Vad avser statsrådet att göra för att Finsam-aktiviteter ska komma igång ute i landet?