ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10526 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:526 av () till justitieminister om påföljdssystem för personer dömda till utvisning efter avtjänat straff I takt med att världen blir öppnare, handeln ökar, turismen växer och resmönster och resvanor förändras blir också brottsligheten alltmer internationell. En växande andel av de personer som döms till frihetsstraff, i och i andra länder, är personer som mer eller mindre tillfälligt vistats i landet. En växande andel personer som döms till frihetsstraff är utländska medborgare, men har vistats i det land straffet avtjänas. gäller i internationell rätt normalt regeln att brott beivras och brottslingar döms i det land brottet är begånget. I normalfallet avtjänas straffet i sin helhet i landet i fråga. I enstaka fall, framför allt när brottslingen redan tidigare är efterlyst eller dömd i hemlandet, kan delar av strafftiden avtjänas där. Utländska medborgare som döms för allvarligare brott döms dock ofta till utvisning efter det att straffet avtjänats. När svenska medborgare döms till frihetsstraff i andra länder agerar svenska myndigheter ofta för att den dömde ska ha möjlighet att avtjäna straffet eller en del av strafftiden i . Motivet är framför allt humanitärt. Det framförs dock också ofta som skäl att personer som dömts till långa frihetsstraff har bättre förutsättningar att upprätthålla sociala kontakter med familj och vänner om straffet avtjänas i hemlandet, och att rehabiliterings- och anpassningsproblemen därigenom blir mindre den dag straffet avtjänats. Enligt min uppfattning borde detta synsätt prägla tillämpningen av påföljden för alla personer som döms till utvisning efter avtjänat straff. Svenska myndigheter borde ha som rutin att i varje sådant fall pröva möjligheterna att komma överens i frågan med myndigheterna i den dömdes hemland att straffet ska avtjänas där. borde också aktualisera frågan om internationella avtal om former för att detta förfarande ska bli praxis, framför allt inom ramen för EU-samarbetet. Jag vill därför fråga justitieministern om han avser att ta initiativ till att personer som döms till utvisning från efter avtjänat straff för allvarliga brott också kan avtjäna sitt straff i hemlandet. Vilka initiativ avser justitieministern att ta för att detta synsätt också ska prägla samarbetet inom brottbekämpningen i EU?
ip · GR10528 · 2004-05-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:528 av () till näringsminister om kraftvärmens förutsättningar tog ett efterlängtat beslut om att införa beskattningsregler för kraftvärmeindustrin som motsvarar beskattningen av industriellt mottryck. Trots att man tagit dessa steg mot en normalisering för kraftvärmen så är läget mycket oklart för dem som överväger att investera i ny kraftvärme. I Flex-Mexdelegationens senaste förslag föreslås att koldioxidskatten ska tas bort för alla anläggningar utom inom värmeproduktionen. Här föreslås alltså en återgång till missgynnande förhållande för kraftvärmen. Likaså att fördelningen av utsläppsrätterna drabbar kraftvärmeindustrin hårt och skapar kontraproduktiva incitament, både samhällsekonomiskt och miljömässigt. Enligt tidigare signaler skulle fördelningen ske så att effektiva anläggningar skulle främjas. utarbetas i stället en fördelningsplan där kraftvärmesektorn hanteras som en restpost. Det gör till exempel att det gaskombikraftverk, , som håller på att byggas i tilldelas av de förväntade utsläppen för som beräknas bli med full effekt. Resten måste alltså köpas upp vilket ställer hela projektkalkylen i helt nytt ljus. Om hade placerats i hade tilldelningen blivit , i och i under den första handelsperioden. utsätter med andra ord svensk kraftvärmeindustri för en utländsk konkurrens på ojämna villkor. En utbyggnad av kraftvärmen planeras på flera håll i , men denna utbyggnad är beroende av att statsmakten ger energiföretagen stabila spelregler. Hur avser ministern att skapa rimliga konkurrensvillkor för kraftvärmen?
ip · GR10531 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:531 av () till miljöminister om skyddet av brottas med stora och allvarliga problem. är ett innanhav med unikt ekosystem som fortsätter att smutsas ned genom utsläpp och läckage från samtliga kringliggande länder. kraftfulla ökning av oljeexport över Östersjöhamnar fortsätter. räknas som ett av de mest förorenade havsområdena i världen. Klassningen av som särskilt känsligt område (PSSA) är glädjande, men i själva verket är det ännu bara en etikett som måste fyllas med innehåll. När tillkännagav att regeringen hos , () skulle ansöka om att svenskt vatten i skulle få status som särskilt känsligt område (PSSA) ingick även två andra uppdrag. Det handlade dels om att ytterligare påskynda arbetet inom Helcom för att även övriga länder i skulle kunna få sina vatten PSSA-klassade och dels om att prioritera arbetet med att arbeta fram förslag till de skyddsåtgärder som klassningen medger. Det faktum att regeringen valde att prioritera det bredare, långsammare arbetet att få en gemensam ansökan från Helcomländerna och att hoten mot ökar borde innebära att förslagen till skyddsåtgärder nu föreligger klara att förankra hos övriga ansökarländer och möjligt lämnas in till IMO. Inte ska det behöva ta för de ansökande regeringarna med i spetsen att få fram ett åtgärdspaket. I den PSSA-ansökan som lämnats in och godkänts säger regeringen att målet är att få fram åtgärder för att fartyg ska undvika olycksfall, kollisioner och grundstötningar men inga nya skyddsåtgärder föreslås. Riktlinjerna för PSSA-ansökningar utesluter inte några åtgärder, men konstaterar att de ska vara allmänt tillämpbara och inom IMO:s kompetensområde. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att införa nya skyddsåtgärder som kan säkra det känsliga framtid?
ip · GR10532 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:532 av () till socialminister om rättvist stödsystem för glutenintoleranta Utredningarna om ersättning till personer med glutenintolerans har avlöst varandra och ännu har inget beslut fattats. Det här är en stor folksjukdom som påverkar ohälsotal och sjukskrivningar. De produkter en glutenintolerant person behöver, för att ersätta de som innehåller gluten, kostar så mycket att många inte har råd att äta rätt kost. Det kan också vara så att man inte går till doktorn för att man inte tycker att det är någon idé. Många blir också feldiagnostiserade. Följderna blir bland annat mag- och tarmbesvär, trötthet, näringsbrist och i värsta fall reumatisk värk och infertilitet, vilket i sin tur kan leda till långtidssjukskrivningar. Varje gång en glutenintolerant får i sig gluten blir tarmens slemhinna inflammerad. Barn kan få begränsat bassortiment av glutenfria specialprodukter på apotek. Livsmedelsanvisningen fungerar ungefär som när man får ett recept för medicin. upphör livsmedelsanvisningen och bostadsorten blir avgörande för om ekonomiskt stöd ska utgå. Det råder stillestånd, då varken landsting, Apoteksbolaget, eller producenter av glutenfria produkter tar initiativ till en utveckling i väntan på beslut om det framtida stödsystemet. överlämnade utredningen för barn och vuxna. Utredaren har utgått från ett noll-direktiv, det vill säga att samhällets nuvarande kostnader inte ska öka med ett nytt system för ersättning. Enligt Grönwall kostar det nuvarande ersättningssystemet ca . Dessutom tillkommer stora administrativa kostnader inom sjukvård och landsting som miljön belastas, till exempel av transporter till och från apotek och så vidare. Grönwalls förslag innebär också att läkare och dietister inte längre behöver ägna stor tid åt förskrivning av speciallivsmedel. Resurser frigörs och de kan använda sin tid åt andra patienter. Socialministern har i tidigare interpellation svarat att regeringen bereder frågan. Min fråga till socialministern är därför: Vad avser ministern att göra för att förslaget i rapport för barn och vuxna ska genomföras?
ip · GR10533 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:533 av () till justitieminister om Polisens och möjligheter att verka på försvann de sista fasta tulltjänstemännen från . En flerhundraårig epok @ lokalisering till @ upphörde därmed. gäller det dock framtiden. Vilka möjligheter till spaning och ingripande mot smuggling och annan brottslig verksamhet föreligger denna sommar på ? I den tullverksutredning av dåvarande överdirektören i som ligger till grund för stora omorganiseringsbeslut talas om i fråga om om samverkan mellan . Det ska vara fråga om en "tillikauppgift" för polistjänstemän att verka som vore de även tulltjänstemän. Frågan är: Vad innebär det? Vad är den juridiska grunden för begreppet tillikauppgift? gav statsrådet och chefen för (s) besked vid en riksdagsdebatt, i vilken jag deltog, att regeringen ska tillsätta en utredning om tulltjänstemännens utvidgade befogenheter, något som i motioner och på andra sätt efterlyst. Jag vill @ i det bestämda syftet att motverka alla former av smuggling och annan brottslig verksamhet @ välkomna detta regeringsinitiativ. tjänstemän behöver betydligt större befogenheter i sin viktiga verksamhet än de har . Det handlar om att till fullo utnyttja denna mycket kunniga yrkeskårs hela potential. Men i Gotlandsfallet tycks det omvända vara att vänta, att polisen @ som redan har fullt upp med arbetsuppgifter @ ska utföra också tulltjänsteärenden som "tillikauppgift". Vad innebär detta? Inför en sommar där smugglingsförsöken dessvärre inte kan väntas minska, jämfört , är av största vikt att förutsättningarna för Polisens och samverkan blir klargjorda för envar. Risken att åka fast för smuggling etcetera på ska vara stor också . Mot bakgrund av ovanstående önskar jag fråga statsrådet och chefen för : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra statens beslutsamhet att motverka smuggling via också och att denna insats kommer att vara effektiv också genom den polisiära "tillikauppgift" som ska vara rättsväsendets första försvarslinje mot smuggling och liknande brottslig verksamhet?
ip · GR10534 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:534 av () till utrikesminister om situationen i antog resolution där det än en gång fastslås stöd för fredsplanen för självbestämmande för det västsahariska folket, den så kallade BakerII-planen. Resolutionen antogs av ett enhälligt säkerhetsråd och har accepterats av det västsahariska folkets legitima representanter . Däremot har den andra parten genom att vägra acceptera fredsplanen än en gång blockerat en fredlig lösning av konflikten. Sedan vapenvilan har kungadömet förhalat varje beslut som skulle kunna innebära att västra löses. Polisario har till skillnad från visat stor beredvillighet att på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa konflikten bland annat genom att kompromissat med egna ställningstaganden som i och för sig ansetts helt rimliga. Polisario och det västsahariska folket har valt en fredlig och demokratisk väg att lösa konflikten. Det är en hållning som, i en värld där alltför många väljer våld och diktatoriska metoder som lösning på olika problem, borde förtjänat ett bredare och mer aktivt stöd. En stor del av det västsahariska folket har i levt under hårda förhållanden i flyktingläger i , fördrivna från . Många av dem som flydde till lägren är gamla kvinnor och män med egna barn och barnbarn. Mer än en generation av västsaharier har levt hela sina liv i flyktingläger. Otåligheten och besvikelsen växer nu bland det västsahariska folket. kan en utveckling skönjas där alltfler länder och internationella organisationer blivit mer ljumma i sitt stöd till en fredlig och demokratisk lösning av konflikten om . Det framstår därför ur en rad olika aspekter som angeläget att verka för att snabbt genomdriva säkerhetsrådets resolution . Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga utrikesminister vilka åtgärder ministern avser att vidta för att verka för att FN:s säkerhetsråds resolution efterlevs och för att bidra till en fredlig och demokratisk lösning av konflikten om .
ip · GR10535 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:535 av () till socialminister om farmakologisk kompetens inom sjukvården Undersökningar har visat att av patienterna till internmedicinska akutsjukvården beror på problem orsakade av läkemedel. I stor utsträckning är detta kända typer av biverkningar som ofta är dosrelaterade. Dessa typer av biverkningar kan i vissa fall vara mycket allvarliga men kan oftast både förutses och motverkas. Bättre kunskap om läkemedelsbiverkningar, bättre individuell uppföljning och vetskap om vilka andra läkemedel som patienten använder och hur dessa påverkar medicineringen, är nycklar i det förebyggande arbetet. För att detta ska fungera behöver sjukvården bättre kunskaper kring hur läkemedel verkar och kring läkemedelsbiverkningar. Problemet med läkemedelsbiverkningar är kanske allra allvarligast bland äldre patienter som ofta har ett flertal olika läkemedel. Äldre multisjuka patienter har i genomsnitt tolv läkemedel per person. Svårigheten att bedöma hur dessa läkemedel påverkar varandra är uppenbar. En aktuell studie från visar att vart femte akutfall bland personer som får hjälp av äldreomsorgen i orsakas av felaktig dosering av läkemedel. Ofta beror detta på att läkemedelsdoserna inte är anpassade för de äldre. har läkemedelsbolagens information till läkare alltmer ifrågasatts framför allt med anledning av debatten kring ökningen av läkemedelskostnaderna. Problemet är som jag ser det inte fullt så mycket ett problem som borde fokuseras på läkemedelsbolagens marknadsföring som på sjukvårdens brist på oberoende information. Klinisk farmakologi är den medicinska specialitet som bland annat berör effektiv och säker läkemedelsanvändning. Enligt en undersökning gjord av saknar merparten av sjukhuschefer och läkemedelskommittéer klinisk farmakologisk kompetens inom den egna organisationen. Enligt enkäten svarade till exempel av sjukhuscheferna att man saknade kliniska farmakologer. Detta är mycket oroande med tanke på både behovet att minska läkemedelsbiverkningarna och på behovet av en oberoende läkemedelsrådgivning som på ett korrekt sätt kan minska läkemedelskostnaderna. Felaktig läkemedelsanvändning är alltså en allvarlig och kostsam fråga för den svenska sjukvården. Med tanke på det ökande antalet äldre i samhället finns det all anledning att tro att dessa problem ökar om inget görs. Vad tänker socialminstern att göra för att stärka vårdgivarnas kompetens kring och medvetenhet om problemen med felaktig läkemedelsanvändning? Vad tänker socialminstern att göra för att öka tillgången på och användningen av kliniska farmakologer i sjukvården? Vad tänker socialminstern att göra för att stärka undervisningen vid läkarutbildningen när det gäller läkemedelseffekt och biverkningar på äldre patienter?
ip · GR10537 · 2004-05-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:537 av () till statsrådet om folkomröstningen om kärnkraften Folkomröstningen om kärnkraft hölls , det vill säga . De som är eller har invandrat till hade inte rätt att rösta i folkomröstningen. Mer än två miljoner av dem som hade rösträtt då har avlidit. Väljarkåren är en helt annan än den som röstade för att avveckla kärnkraften. Opinionsmätningar visar också ett stort och växande stöd för att behålla kärnkraften. Jag frågar därför statsrådet om han anser att det är rimligt att ett beslut av en annan väljarkår för snart ska fortsätta att vara styrande för vilka beslut som vi ska fatta .
ip · GR10539 · 2004-05-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:539 av () till utrikesminister om EU och handeln med Målet med EU:s förhandlingar med tolv sydländer runt är att skapa ett frihandelsområde runt med en marknad bestående av bortåt 800 miljoner människor. Frihandelsområdet är en del i ett större samarbete och kommer att ersätta tidigare samarbetsavtal som slöts . För att arabländerna verkligen ska kunna tjäna på de nya avtalen måste de ges substantiellt förbättrade möjligheter att nå EU:s jordbruksmarknader. Men för det behövs reformer i EU:s jordbrukspolitik och dessa frågor har hitintills fått mycket lite utrymme inom ramen för MEDA-förhandlingarna. En utgångspunkt bör vara att liberalisering av EU:s handel med måste ske i flera steg: 1.MEDA-länderna måste ges möjligheter att skydda sina industrier och ges ordentligt stöd för omställning. 2.MEDA-länderna måste få skydda sina jordbrukssektorer efter att EU avvecklat sina subventioner av jordbruket. Dessa två saker är nödvändiga för att ska kunna ha en möjlighet att ha fungerande ekonomier som kan ge människor arbete och välfärd. Annars riskerar ökande arbetslöshet samt social och politisk instabilitet, vilket motverkar "kampen mot terrorism" avsevärt. Avser ministern att agera för att EU ska ge MEDA-länderna möjlighet att bygga upp sina ekonomier för att skapa en värld som är mer rättvis och som minskar grogrunden för terrorism?
ip · GR10540 · 2004-05-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:540 av () till näringsminister om EU:s handel med Målet med EU:s förhandlingar med tolv sydländer runt är att skapa ett frihandelsområde runt med en marknad bestående av bortåt 800 miljoner människor. Frihandelsområdet är en del i ett större samarbete och kommer att ersätta tidigare samarbetsavtal som slöts . Till skillnad från de gamla samarbetsavtalen som innebar att EU ensidigt öppnade sina marknader förhandlar man nu om frihandel det vill säga ett ömsesidigt öppnande av ingående länders marknader. Arabländerna hoppas att frihandelsavtalet på lång sikt ska leda till ökad produktivitet, konkurrens och teknologiöverföring. Flera studier visar dock att det är EU som kommer att tjäna lejonparten på avtalen. Enligt en studie gjord på avtalet mellan och kommer EU att tjäna åtta gånger mer än på avtalet. Det som kommer att hända med de nya avtalen är att arabländernas numera skyddade marknader kommer att öppnas för konkurrens från EU, vilket befaras kommer att leda till deindustrialisering och arbetslöshet i arabländerna. De tidigare skyddade marknaderna är inte konkurrenskraftiga och ett snabbt öppnande av marknaderna innebär att de strukturförändringar som behövs inte kommer att hinnas med. För att arabländerna verkligen ska kunna tjäna på de nya avtalen måste de ges substantiellt förbättrade möjligheter att nå EU:s jordbruksmarknader. Men för det behövs reformer i EU:s jordbrukspolitik och dessa frågor har hitintills fått mycket litet utrymme inom ramen för MEDA-förhandlingarna. Vad som är klart är att om syftet med liberaliseringar ska vara utveckling på lika villkor måste EU öppna sina marknader först medan MEDA-länderna måste få skydda sin livsmedelsindustri . beslutades om en road map för att nå en högre grad av ömsesidiga handelsliberaliseringar på jordbruksområdet. Hur det ska gå till är dock ännu oklart. Frågan ska diskuteras med EU:s nya medlemsländer och med de länder runt som berörs. En utgångspunkt bör vara att liberalisering av EU:s handel med måste ske i flera steg: 1) MEDA-länderna måste ges möjligheter att skydda sina industrier och ges ordentligt stöd för omställning. 2) MEDA-länderna måste få skydda sina jordbrukssektorer efter att EU avvecklat sina subventioner av jordbruket. Avser ministern att agera för att EU ska ge MEDA-länderna möjlighet att skydda sina industrier och sina jordbrukssektorer för att ge dessa länder möjlighet att bygga upp sina ekonomier?
ip · GR10542 · 2004-05-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:542 av () till justitieminister om barndomstol med specialkompetens Enligt en omfattande granskning som Ekot har gjort framgår att inte ens två av tio polisanmälningar som gäller barnmisshandel och sexuella övergrepp leder till åtal. Anmälda fall har också blivit liggande i upp till två års tid utan att åtgärder vidtagits. har åtgärden sedan bestått i att fallen lagts ned med anledning av brist på bevis. Ekot tar upp exempel där till och med den misstänkte förövaren har erkänt brottet men ändå inte kunnat fällas på grund av att det saknades bevisföring. Uppenbarligen råder det brist på rutiner och resurser. Läkarintyg och rättsintyg har exempelvis inte insamlats. Trots att många av barnen är eller äldre så förhör polisen bara hälften av de utsatta barnen. Anmälan har skett till JO som inte kritiserat handläggningen vilket ger en signal att barn inte är viktiga. Det är fullkomligt oacceptabelt att myndigheterna hanterar de mest utsatta barnen på detta sätt. Givetvis får det både rättsliga och själsliga konsekvenser. Med anledning av ovanstående undrar jag: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att ge tydliga signaler om att barn är viktiga? Är justitieministern beredd att införa en barndomstol med specialkompetens inom barnmisshandelsområdet? Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att god kunskap om utsatta barn ska finnas inom alla berörda sektorer och nivåer?
ip · GR10545 · 2004-05-21 00:00:00 — Interpellation 2003/04:545 av () till finansminister om beskattning av ideella föreningar har vi sett hur bidragen från stat och kommuner till ungdomsverksamhet minskat som traditionella inkomstkällor sinat. Julbasarer och loppmarknader var tidigare något av en specialitet för scoutkårer och andra föreningar, men numera finns det åretruntbasarer lite överallt. Också i privat regi. Ideella föreningar måste därför söka nya vägar till inkomster för att kunna fortsätta sin viktiga verksamhet. Men här finns nästa fallgrop i regelverken. Den verksamhet som skattemyndigheterna inte anser vara "hävdvunnen" eller har en direkt koppling till verksamheten är skattepliktig. Ett tydligt exempel är som städat rastplatser åt , och som 2003 plötsligt tvingades betala av intäkterna i bolagsskatt. Den vanligt förekommande föreningssysslan att plocka skräp längs vägrenar var inte hävdvunnen, enligt skattemyndigheten. Även på detta område är reglerna minst sagt otydliga. Lotterier och konserter är skattebefriade medan insamling av pantflaskor och försäljning av kakor tydligen ska beskattas. Men var går gränsen? Ska nya, kreativa sätt att tjäna pengar beläggas med skatt, enbart på grund av att de är just nya? Och framför allt @ hur ska föreningarnas ideellt arbetande kassörer kunna sätta sig in i ett regelverk som knappt ansvariga myndigheter klarar av att tolka? arrangerades i en hearing på detta ämne, tillsammans med företrädare för den ideella sektorn och samtliga riksdagspartier. Många av de närvarande riksdagsledamöterna uttryckte då oro över utvecklingen för förutsättningarna för föreningslivet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: 1.Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att förtydliga och förenkla för ideella föreningar att få in pengar till sin verksamhet utan att drabbas av skatt? 2.Hur avser finansministern att förtydliga begreppet "hävdvunnen verksamhet"