ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10197 · 2004-11-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:197 av () till socialminister om ekonomisk trygghet under graviditeten I slutet av graviditeten blir det svårt för många kvinnor att fortsätta sitt arbete. I stället för att få känna glädje inför den stora händelsen upplever alltför många gravida kvinnor en stark frustration inför det krångliga och orättvisa regelsystem som finns. har endast den som har alltför fysiskt krävande arbetsuppgifter och inte kan omplaceras eller blir avstängd från sitt arbete rätt till så kallad havandeskapspenning fram till tionde dagen före förlossning. Många kvinnor är därför hänvisade till att antingen ta ut föräldrapenning innan barnet är fött eller att gå till läkare och försöka bli sjukskriven trots att graviditet inte är en sjukdom. Enligt en studie genomförd av hade tre av fyra kvinnor uppburit sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning i slutet av sin graviditet. Av dessa kvinnor var sjukskriven, hade havandeskapspenning och använde föräldrapenning före barnets födelse. Behovet av samhällsstöd under slutet av graviditeten är således stort som systemen på många sätt är bristfälliga och tillämpas olika över landet. Genom att införa en så kallad generell graviditetspeng och medföljande rätt till tjänstledighet i slutet av graviditeten kan delar av dagens system med havandeskapspenning, förtida uttag av föräldrapenning och i många fall sjukskrivning avskaffas. blir det nya systemet enklare och bättre. Ett enhetligt system skulle vara positivt på flera sätt. Det skulle skapa trygghet för gravida kvinnor, administrationen inom försäkringskassorna skulle minska, legitimiteten i sjukförsäkringssystemet skulle stärkas och läkare och barnmorskor skulle få koncentrera sig på att stödja gravida kvinnor i stället för att ägna tid åt att bedöma om den gravidas besvär är tillräckligt stora för att berättiga till sjukskrivning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera gravida kvinnor rätten till ett enhetligt och tryggt system tiden före graviditeten? Avser statsrådet att införa en generell så kallad graviditetspeng för havande kvinnor att använda i slutet av graviditeten?
ip · GS10198 · 2004-11-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:198 av () till samhällsbyggnadsminister om problematiken på bostadsmarknaden i storstäderna har länge arbetat för att motverka den desperata situationen på bostadsmarknaden i storstäderna genom införandet av en lex . En sådan lex skulle innehålla flera delar, bland annat åtgärder för att begränsa den svarta uthyrningen av lägenheter. Huvuddelen av lex skulle vara att återinföra den bärande delen av den nu avskaffade bostadsansvisningslagen, där det reglerades att hyresrättslägenheter skulle överlämnas för förmedling inom den kommunala bostadsförmedlingen i den stund de kom att stå utan hyresgäst. Genom att på detta sätt stärka den kommunala bostadsförmedlingen skulle man kunna återfå en situation där också den som inte har stora ekonomiska tillgångar eller rätt kontakter har en möjlighet att få en hyresrätt i storstadsområdena. Bostadsbristen handlar i stora delar om att fler billiga hyresrätter måste byggas, men det är också viktigt att de lägenheter som faktiskt finns fördelas på ett rättvist sätt. Skandalen inom där lägenheter har lämnats till andra än de som de varit avsedda för enligt stiftelsens statuter har lett till en diskussion om situationen på bostadsmarknaden. Grundproblemet är inte bara, som i de flesta skandaler av den här typen, att beslutsfattare högt upp i hierarkin tappar kontakten med medlemmarna, väljarna och "vanligt folks" moraluppfattning utan också att bostadsmarknaden i våra stora städer är sådan att det har blivit vanligt och nästan accepterat att gå utanför reglerna för att få tillgång till en lägenhet. Det bör betonas att detta inte är de enda missförhållanden vi hör talas om från bostadsmarknaden, alla grundade i att den bostadssökande oftast befinner sig i en mycket utsatt situation på en liten och oreglerad bostadsmarknad. I samband med diskussionen efter skandalen inom har socialdemokraternas partisekreterare uttalat att hon gärna skulle se att en ny bostadsanvisningslag återinförs. I ger hon följande svar på frågan: Hur tycker du att fackföreningsrörelsen borde förmedla sina lediga lägenheter? : "Den borgerliga regeringen tog bort den tvingande lagstiftningen som sade att alla fastighetsägare måste lämna lägenheter till bostadsförmedlingen. Efter det gjordes en frivillig överenskommelse med fastighetsägarna om att de skulle lämna hälften av sina lediga lägenheter till förmedlingen. Men på en bostadsmarknad som går det inte att förlita sig på frivilliga överenskommelser! Dessutom tycker jag att hälften av lägenheterna är en alldeles för låg ambitionsnivå, fastighetsägarna borde lämna fler lägenheter till bostadsförmedlingen." i intervjun uttrycker också att "jag hoppas verkligen att regeringen återinför den tvingande lagstiftningen. Det går inte att lämna en så överhettad bostadsmarknad som åt moral och omoral. Det är grundfrågan i det här". Mot bakgrund av det anförda och uttalande vill jag fråga samhällsbyggnadsministern: Avser samhällsbyggnadsministern att verka för ett återinförande av en tvingande bostadsanvisningslag? Hur avser samhällsbyggnadsministern att komma till rätta med den beskrivna problematiken på bostadsmarknaden?
ip · GS10199 · 2004-11-23 00:00:00 — Interpellation 2004/05:199 av () till finansminister om hushållsnära tjänster Sänkta skatter för att ge hushållen möjlighet att köpa hushållsnära tjänster såsom tapetsering, golvläggning och städning det är en fråga som har debatterats i . Men dessvärre har den svenska debatten gått fel. I stället för att debattera möjligheten till nya jobb och företagande har regeringsrepresentanter valt att förringa och förminska debatten genom att prata om "pigjobb". Finansministerns företrädare var klar på sin sak. Skattesänkningar för hushållsnära tjänster skulle bara ske på en del av marknaden @ nämligen den del som handlar om tapetsering och golvläggning (ROT-avdraget). Men den del som handlar om städning och tvätt där var det inte tal om några som helst skattelättnader. Vid en tidigare interpellation svarar dåvarande finansministern "Jag tycker inte att alla andra skattebetalare ska ställa upp med sina plånböcker för att ge hjälp med städningen hemma eller med fönsterputsningen eller något annat hos personer som har en ganska god inkomst." Sedan det svaret har mycket hänt. Vi har kunnat se den finska succén där 8000 nya jobb har skapats, och många små företag. I är det framför allt småbarnsföräldrar som köper tjänsterna, inte "personer med en ganska god inkomst". Vi har också i röstat för en skattelättnad för en del av marknaden för hushållsnära tjänster, nämligen reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Och sist, men inte minst, vi har fått en ny finansminister som förhoppningsvis är beredd att tänka om och tänka nytt. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansministern om han är beredd att tänka om och tänka nytt och erkänna att sänkt skatt på fönsterkarmsmålning genererar lika många jobb som skatt på fönsterputsning.
ip · GS10200 · 2004-11-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:200 av () till jordbruksminister om djurtransporter i EU Djur är levande varelser med känslor och kan lika lite som människor behandlas som materiella ting som köps, säljs och transporteras som andra varor. har djurtransporter varit uppe på dagordningen inom EU. Av många människor och av betraktas djur i princip som en vara bland många andra. anser att detta är djupt omoraliskt och att levande djur ska undantas från om fri rörlighet för varor. Stora förbättringar behövs för att förbättra villkoren för djur som transporteras till försäljning eller slakt. Tyvärr har en majoritet av medlemsländerna varit motvilliga till att ändra i regelverket och man vill ha kvar möjligheten till mycket långa transporter. Ett kompromissförslag som varit uppe för diskussion är transport i nio timmmar, viloperiod med djuren kvar i transportfordonet, på nytt transport i och sedan efterföljande vila i . Detta skulle sedan få upprepas ett obegränsat antal gånger. Enligt skulle dessa regler innebära oacceptabelt långa transporttider. Flera regeringar, däribland , hade också denna uppfattning, men andra tyckte att kraven var för stränga. fattade ministerrådet beslut om ett urvattnat förslag som tar upp förbättringar jämfört med när det gäller utbildning av personal och att man ska införa ett satellitnavigeringssystem. Tillsynen och kontrollen kommer också att förbättras. Det viktigaste förändras emellertid inte, och det är transporterna och utrymmeskraven. Jordbruksministern röstade dock inte mot förslaget utan lade ned sin röst. Att förbättra villkoren för transportdjuren kan nu inte bli aktuellt . Vissa länder har krävt garantier för att de ska slippa frågan under de fyra närmast kommande åren. Mina frågor till jordbruksministern är: 1.Vad avser ministern att göra för att begränsa djurtransporttiderna inom EU? 2.Vad avser ministern att göra för att förbättra utrymmeskraven vid djurtransporter inom EU?
ip · GS10202 · 2004-11-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:202 av () till statsrådet om hemlösa anordnade ett antal organisationer Gemenskapens dag i en av många kyrkor. möttes en del av landets alla hemlösa för att diskutera när något avgörande ska hända som förändrar deras situation. De var med rätta mycket upprörda över att tiden bara går, av att bli betraktade som objekt och aldrig som subjekt. Signalerna om växande ilska över dagens lösningar var tydliga. Misstroendet mot myndigheter är uppenbart. som problembilden är väldigt komplex kan många berätta om hur nya grupper tillkommer, inte minst unga med svag anknytning till samhället. begärde en återredovisning av vad som hänt efter den stora utredningen om hemlöshet. I ett Ekoinslag påpekade utredningens ordförande att ett av skälen till att så lite hänt är att hemlöshet inte passar in i bilden av hur välfärdssamhället ska se ut. I stället för att skapa ett drägligare liv, förbättra livskvaliteten för dagens hemlösa söker man få alla att passa in i välfärdsmallen. Eftersom är centralstyrt blir bristen på handling från regeringens sida en källa till osäkerhet om vad som ska göras. Det faktum att en stor utredning till synes hamnar i ett vakum förstärker denna osäkerhet. blir antalet hemlösa inte färre och deras situation alltmer problemfylld. Människor far oerhört illa och då inte minst kvinnorna. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av utredningen om hemlöshet? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de som anslagits verkligen kommer de hemlösa till del?
ip · GS10203 · 2004-11-24 00:00:00 — Interpellation 2004/05:203 av () till statsrådet om tillämpningen av sjukförsäkringen Jag har via fackförbundet i kommit i kontakt med ett ärende, som inger oro för att människor kan komma i kläm på grund av de uppstramningar, som görs av sjukförsäkringen. En man, född , har under en stor del av sitt yrkesverksamma liv varit anställd som anläggningsarbetare vid ett större företag. blev han uppsagd på grund av arbetsbrist och har aktivt stått till arbetsmarknadens förfogande. Han har bland annat varit timanställd med anläggningsarbete för annat företags räkning. stukade han foten allvarligt och blev sedan sjukskriven av läkare vid vårdcentral. Av sjukintyget framgår att mannen hade helt nedsatt arbetsförmåga, vilket torde stämma väl med tanke på de arbetsuppgifter mannen normalt arbetade med. Mannen avanmälde sig på arbetsförmedlingen i samband med att han sjukskrevs . bedömdes mannen som återställd, varför sjukskrivningen upphörde. har skrivit till läkaren med förfrågan om mannen kunde arbeta med någon annan uppgift. Mannen, som friskförklarades fick brev från om att man övervägde att inte betala ut sjukpenning från . Det skäl, som anfördes var att den sjukskrivne enligt uppgift från läkaren skulle ha kunnat arbeta med andra uppgifter än anläggningsarbete trots att foten var skadad. Han har senare fått besked om att inte ska betala ut sjukpenning. Mannen står sålunda helt utan försörjning under perioden 26 juli@12 september. Jag är väl medveten om att statsrådet inte har möjlighet att ta ställning i ett enskilt ärende, som handläggs av , men har ändå valt att göra en ganska noggrann beskrivning av ett aktuellt ärende. Enligt uppgift från företrädare för de fackliga organisationerna är ärendet inte ett enstaka olycksfall i arbetet, utan uttryck för att det kan vara så att människor hamnar mellan stolarna i olika regelverk och att ytligt sett rimliga förändringar av regelverken kan få oönskade konsekvenser när de tillämpas retroaktivt och utan rimlig hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Jag vill därför fråga statsrådet om han är beredd att följa upp erfarenheterna vad gäller tillämpning av sjukförsäkringen, för att säkerställa att människor inte hamnar mellan olika regelverk.
ip · GS10204 · 2004-11-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:204 av () till statsrådet om cancersjukas sjukpenning Ingenstans har kostnaderna skenat så som de gjort för sjukskrivningar och förtidspensioner och kostnaderna är ett hot mot hela välfärdssystemet. Arbetet med att se till att sjukförsäkringen och andra socialförsäkringar inte överutnyttjas är därför centralt för att klara statsfinanserna och den generella välfärden. Sjukskrivningar kan dessutom i vissa fall vara direkt skadliga @ paradoxen är att människor kan bli sjukare av att vara sjukskrivna. Regeringen har varit alldeles för passiv när ohälsotalen har stigit till de enorma nivåer vi har . Det behövs nu en rad åtgärder för att minska sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna. Det handlar bland annat om finansiell samordning mellan försäkringskassa och sjukvård, en fungerande rehabiliteringsgaranti och att en andra läkare ska pröva läkarintyg om sjukskrivning. Ytterst handlar det om solidaritet @ för att se till att de som verkligen behöver samhällets stöd ska kunna få det måste fler komma i arbete och färre slentrianmässigt sjukskrivas. Men på samma sätt som det inte är någon bra väg att sänka ersättningsnivåerna för att komma till rätta med sjukskrivningarna får inte de åtgärder som vidtas för att bringa ned sjukskrivningarna vara så trubbiga att de drabbar dem som försäkringen är till för att ge trygghet. En före detta arbetskamrat till mig drabbades av cancer och för sedan gick han bort endast drygt . Hans anhöriga har berättat hur han endast före sin bortgång fick ett brev från , med ett sexsidigt frågeformulär, där hans rätt till sjukpenning ifrågasattes. Någon muntlig kontakt hade inte tagits utan frågorna som ställdes i brevet om han inte borde sjukpensioneras eller i stället för sjukpenning ansöka om sjukbidrag kom för honom som en blixt från klar himmel. För honom och hans anhöriga blev den oro för ekonomin som brevet skapade ytterligare en börda i en mycket svår situation. Vid kontakt med har det framkommit att det inte finns något mallbrev som skickas ut generellt men att följer det lagreglerade kravet om att den ska ta ställning till om den sjukskrivnes arbetsförmåga är långvarigt nedsatt, , senast efter tolv månaders sjukskrivning. Det verkar inte heller tillämpas något undantag från denna regel för vissa diagnoser. Det är bra att det nu ställs krav på att pröva om arbetsförmågan är långvarigt nedsatt. Men det är orimligt att rutinerna verkar vara så bristfälliga att sexsidiga frågeformulär skickas ut till en människa som är döende i cancer. Självklart borde det finnas tid för ett telefonsamtal till behandlande läkare och ett samtal med försäkringstagaren i dessa fall. Om åtgärderna mot överutnyttjandet är så trubbiga att de drabbar dem som sjukförsäkringen ytterst är till för är ingenting vunnet. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag ställa följande fråga till arbetslivsminister . Ämnar ministern vidta några åtgärder för att se till att svårt cancersjuka personer inte ska behöva få sin sjukpenning ifrågasatt?
ip · GS10205 · 2004-11-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:205 av () till statsrådet om föreningsbidrag till Revolutionär Kommunistisk Ungdom Det har uppkommit en offentlig debatt om bidragen till ungdomsföreningar efter det att det framkommit att KPML(r):s ungdomsförbund fått ett sådant bidrag avsett att främja "barns och ungdomars demokratiska fostran". Det är bra att sådana frågor debatteras öppet och jag är för min del ingen vän av RKU, jag instämmer ingalunda i deras syn på och inte heller i deras okritiska syn på . Men när det gäller kraven på att dra in deras statsbidrag handlar det om något annat. Det handlar om organisationsfrihet, om rätten att tänka annorlunda än de som har makten, det handlar om demokrati. Därför måste jag försvara RKU:s rätt att bedriva politiskt arbete på samma villkor som andra ungdomsorganisationer, så länge de kan visa upp att de agerar inom de ramar som har bestämt. RKU bedriver vad jag förstått ingen hets mot folkgrupp, deras stadgar och program är granskade i laga ordning och har befunnits vara okej. Om RKU ska betala tillbaka de pengar de fått från därför att medlemmar på egen bekostnad rest till eller , så borde väl exempelvis LUF betala tillbaka sitt bidrag eftersom de åkt till utan att kritisera murbygget eller den raspolitik som leder till fängslande och tortyr av palestinier. Vad händer härnäst om vi slår in på en sådan väg? Riskerar vi i förlängningen rentav att få en situation som i McCarthyismens , där angiveri och guilt by association gäller? När man väl börjar befinna sig på ett sluttande plan kan det snabbt börja bära utför. ska göra en översyn av hur bestämmelserna för bidragsgivningen tillämpats. Detta i ett läge då den upphetsade stämning som råder efter medierapporteringen kan göra att det ligger nära till hands att falla undan för ett opinionstryck. Jag vill därför fråga stadsrådet: 1.Vilka är enligt statsrådets mening bristerna i bestämmelserna för bidragsgivningen? 2.Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för att säkerställa att också systemkritiska organisationer även fortsättningsvis ska kunna uppbära ekonomiskt stöd från ?
ip · GS10206 · 2004-11-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:206 av () till näringsminister om EU-konstitutionen och välfärden I diskussionen om EU:s tjänstedirektiv har regeringen vid olika tillfällen markerat att direktivet inte får påverka våra möjligheter att själva bestämma över hur vi vill organisera välfärden, utbildningen och sjukvården. I förslaget till finns det emellertid en artikel som, såvitt går att bedöma, innebär att vi kan tvingas släppa självbestämmandet om hur vi vill organisera den sociala välfärden och öppna upp för privata bolag från andra länder. I förslaget till ny konstitution förs handelspolitiken över från enhällighet till majoritetsbeslut som grundregel som politikområdet vidgas till att omfatta hälsa, utbildning och social service. I kapitlet om handelspolitik, artikel III-315:4, i utgåvan från , står det att "Rådet skall även besluta med enhällighet när det gäller förhandlingar och ingående av avtal . på sådana områden som rör handel med sociala tjänster och tjänster som avser utbildning och hälso- och sjukvård, om dessa avtal riskerar att allvarligt störa den nationella organisationen av sådana tjänster och inverka negativt på medlemsstaternas ansvar för att tillhandahålla dessa". Av vad som går att utläsa så ska enhälligt beslutsfattande, alltså möjlighet för enskilda länder att lägga in veto, endast gälla om "avtal riskerar att allvarligt störa den nationella organisationen av sådana tjänster och inverka negativt på medlemsstaternas ansvar för att tillhandahålla dessa." Här inställer sig ett antal frågor: Hur mycket välfärdsverksamhet kan det handlas med utan att det kan sägas "allvarligt störa den nationella organisationen av sådana tjänster"? Vem gör bedömningen? Vilken blir effekten i kombination med det så kallade inom WTO, där EU för övrigt är pådrivande, där det sägs att liberalisering av utbildning och sjukvård ska öka samt regleras i internationella handelsavtal. Regeringen har ställt sig bakom förslaget till ny . Jag vill fråga näringsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra att vårt självbestämmande över den sociala välfärden urgröps?
ip · GS10207 · 2004-11-25 00:00:00 — Interpellation 2004/05:207 av () till statsrådet om strandskydd Entreprenörsregionen är en region där tio kommuner, , , , , , , , , och , samverkar för en hållbar samhällsutveckling. I en skrivelse daterad för förändrade regler för strandskydd konstaterar ledningen för Entreprenörsregionen bland annat följande vad gäller strandskyddsfrågan: "En stor del av vårt område är glesbygd med en riskprofil med minskande befolkningssiffror och hot mot viktiga samhällsfunktioner. Vi har betydande svårigheter att attrahera unga välutbildade människor för boende. Vi lever i en trakt mycket rik på insjöar och vattendrag med närmast obegränsade strandsträckor, som i stor utsträckning varken besöks eller har unik flora eller fauna. Denna viktiga resurs skulle med en annan planering kunna stimulera samhällsutvecklingen utan att därmed äventyra naturvärdena." Skrivelsen har givits stöd genom att formellt antas av samtliga tio kommuners kommunstyrelse. I skrivelsen pekar Entreprenörsregionen på flera problem och förslag till lösningar inom olika delar av strandskyddsproblematiken, varav nedanstående är några exempel. - Nuvarande lagstiftning avseende strandskydd tar inte hänsyn till att är ett glest befolkat land med nästan outtömliga resurser av stränder till sjöar och vattendrag utanför de områden som har starkt befolkningstryck. Det finns därför starka skäl att aktualisera och ompröva frågan med glesbygdens problematik i fokus. - Nuvarande strandskyddsregler lägger en död hand över nybyggnation i småorterna. Statistik på området visar att den senaste tioårsperioden inneburit en obetydlig nybyggnation utanför större städer, och att nybyggnationen är helt försumbar i småorter och i glesbygd. - Det är uppenbart att balansen mellan olika avvägningar blivit alltför skev i m.m. av strandskyddsbestämmelserna . Det är till och med så att de nuvarande reglerna, samt de ändringar som föreslås av , försvårar glesbygdens möjligheter till överlevnad. De små lättnader som föreslås saknar betydelse för syftet att stödja regional utveckling. - Entreprenörsregionen bör med start , och framåt, tillåtas att utgöra ett försöksområde för mer flexibla regler, och för ett mer lokalt beslutsfattande, när det gäller beslut om strandskydd. Entreprenörsregionen är ett lämpligt försöksområde av flera skäl. Bland annat finns här stora tillgångar på sjöar och vattendrag och i stora delar mycket glest befolkade områden. finns i regionen också ett framgångsrikt näringsliv byggt på enskilda människors initiativförmåga med en bredd och småskalighet som har internationellt rykte. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma strandskyddsregler som är flexibla nog för att kunna anpassas till de olika betingelser som råder i olika delar av ? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma att en större del av beslutandet i strandskyddsfrågor kan fattas lokalt? 3.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra att Entreprenörsregionen kan bli försöksområde för mer flexibla regler för strandskydd?