ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10287 · 2004-12-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:287 av () till socialminister om kvotering av föräldraförsäkringen är föräldraförsäkringen fördelad så att mamman respektive pappan har rätt till hälften av föräldraförsäkringsdagarna vardera. Föräldraförsäkringen är således redan "individualiserad". Föräldrarna har sedan möjlighet att överlåta delar av sina dagar till den andre föräldern, förutom som är helt och hållet förbehållet respektive förälder. Ingen kan tvinga dem att överlåta dagarna till varandra. Detta blir i stället, med utgångspunkt från familjens specifika situation och önskemål, en överenskommelse mellan föräldrarna. I en fråga till föräldrar om hur de såg på sin egen fördelning av föräldraledigheten svarade att de var nöjda. Nöjdast med fördelningen var mammorna. Trots att föräldraförsäkringen är individualiserad och föräldrarna själva är nöjda med den fördelning som de gjort finns det givetvis mer att göra. Mammorna står fortfarande för av uttaget av föräldraförsäkringen och papporna för . En jämnare fördelning skulle givetvis förbättra kontakten mellan pappor och barn, stärka familjestabiliteten och kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Undersökningar visar också att pappor skulle vilja ta ut en större andel av föräldraförsäkringen men att bland annat attityder på arbetsplatsen, ekonomin och bristande kunskap står i vägen. Det finns flera konkreta förslag som skulle kunna undanröja dessa hinder och därmed medföra att föräldrarnas och familjens valmöjligheter ökar ytterligare. I stället för att föreslå konkreta åtgärder för att undanröja hinder och därmed öka föräldrarnas valmöjligheter har den socialdemokratiska regeringen tillsatt en ensamutredare som ska föreslå åtgärder som inskränker föräldrarnas valmöjligheter i föräldraförsäkringen. Utredaren ska bland annat "analysera vilka effekter det kan få att reservera ytterligare månader" för mamman respektive pappan. I klartext innebär detta att man ska se över hur en tvångsdelning av föräldraförsäkringen ska genomföras. Den möjlighet som finns att överlåta delar av sina dagar ska helt dras in. Familjens, föräldrarnas valmöjligheter ska inskränkas och flexibiliteten i systemet ska stramas åt ytterligare. Ett sådant system tar inte i beaktande att familjers omständigheter ser olika ut och att en enda lösning inte passar alla. Det tar heller inte i beaktande att föräldrar själva vill och ska bestämma över fördelningen av föräldraledigheten. I en Sifoundersökning från föregående år svarade att de själva vill bestämma över fördelningen av föräldraledigheten och en undersökning som genomfört visar att åtta av tio har denna uppfattning. Avser statsrådet att föreslå en tvångsdelning av föräldraförsäkringen? Avser statsrådet att föreslå ett system som riskerar att förkorta det samlade uttaget av föräldrapenning för barnet under småbarnsåren?
ip · GS10288 · 2004-12-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:288 av () till statsrådet om skyddet i IMO har klassat som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). Detta är ett viktigt steg för att kunna vidta åtgärder mot miljöhoten på grund av osäker sjöfart. leder det internationella arbetet med att utarbeta en uppsättning ytterligare effektiva skyddsåtgärder (APM:s) för att konkretisera skyddsåtgärderna för . Dessa måste skickas till IMO före för att kunna beslutas . Många förväntar sig nu att regeringen ska ta detta tillfälle i akt och pröva alla möjligheter för att genomdriva de nödvändiga åtgärderna för att minska miljöhoten från osäker sjöfart. Sådana åtgärder innefattar förbättrad trafikreglering, krav på fartygskonstruktion, besättningars utbildning och ekonomiskt ansvar för skador. Regeringen har vid ett flertal tillfällen under riksdagsåret uttalat att kampen för att rädda den hårt utsatta och havsmiljöarbetet är prioriterade områden. ges ett tillfälle att medverka på ett konstruktivt sätt för att få till stånd en förändring, i den syn på havet som allas rätt men ingens ansvar, som tyvärr fortfarande råder. Regeringen har givit i uppdrag att förbereda dessa åtgärdsförslag. har meddelat att åtgärder som krav på fartygskonstruktion, besättningars utbildning och ekonomiskt ansvar för skador inte kan innefattas i förslag på APM. Dock anges i både IMO:s Resolution A.927(22) () och i Guidance document for submission of PSSA proposals to IMO (MEPC/Circ 398 27 2003) angående APM:s: "The measures may include (i) any measure that is already available in an existing instrument; or (ii) any measure that does not yet exist but that should be available as a generally applicable measure and that falls within the competence of IMO" Jag vill fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att ytterligare skyddsåtgärder ska ingå och prövas i den kommande PSSA-ansökan.
ip · GS10289 · 2004-12-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:289 av () till utbildnings- och kulturminister om humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning Resurserna till studenternas grundutbildning har minskat med . Det har orsakat allvarliga kvalitetsbrister inom grundutbildningen. Humaniora och samhällsvetenskap tillhör de discipliner som drabbats värst i form av ansträngd arbetssituation för lärarna och få undervisningstimmar per elev. Vid vissa institutioner har antalet undervisningstimmar sjunkit till tre@fyra . Antalet studenter per lärare har ökat kraftigt och är utebliven kompensation för lönekostnader . Universitet och högskolor tappar ca i köpkraft. Det innebär att regeringens satsning på medicin och teknik på 2,3 miljarder i själva verket är en omfördelning från humaniora och samhällsvetenskap. Undervisningen inom samhällsvetenskapliga ämnen är inte alls lika doktorstät som inom naturvetenskapliga. Inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området utförs av lärarårsverkena av personer med minst licentiatsexamen. Inom naturvetenskapen är motsvarande siffra . Samhällsvetenskapliga studier bör uppvärderas på många sätt, inte bara ekonomiskt. Ett exempel är att samhällsvetenskapliga studier på gymnasiet bör likställas med naturvetenskapliga vid inträdet till de utbildningar på högskolan där samhällsvetenskapliga kunskaper är relevanta. För högre studier i till exempel statsvetenskap bör samhällskunskap B vara ett förkunskapskrav. De utländska bedömare som utvärderat svenska högskoleutbildningar har noterat bristande förkunskaper i språk samt att svenska studenter i bland annat företagsekonomi får färre föreläsningar än andra länders studenter. Detta är mycket oroande, med tanke på den vikt språk- och ekonomikunskaper har för framtida tillväxt och välfärd. Det är dock viktigt att humaniora och samhällsvetenskap inte bara ses ur ett snävt nyttoperspektiv utan ges ett egenvärde. Det går inte att förutse vilka kunskaper och forskningsupptäckter som är till nytta. Bildning är ovärderligt. Det samhällsengagemang som väcks hos en person med stora kunskaper i historia @ och som en historiekunnig person kan sprida till andra @ är av stor betydelse för det svenska demokratibygget. I utvärdering av just historia framkommer att bedömargruppen anser att ämnet lider av undermåliga resurser såväl inom grundutbildning som forskarutbildning. Gruppen anser att flera anställningar som postdoktor måste skapas för historiker och att lärarna måste få utrymme för kontinuerlig forskning i tjänsten @ utan att studenterna enbart möts av tillfälliga vikarier. Dessa förändringar anser gruppen vara nödvändiga för ämnets fortsatta utveckling och för att fler studenter ska välja att gå vidare på högre nivåer. Som framgår av budgetalternativ anser vi att resurserna till utbildning och forskning måste utökas, som högskolorna och forskarna måste ges större utrymme för att fatta beslut om resursernas användning. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att stärka det samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnesområdet.
ip · GS10291 · 2004-12-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:291 av Axel Darvik (fp) till utbildnings- och kulturminister om doktoranders ekonomiska situation Många av doktorander har en mycket tuff ekonomisk situation. Fördubblingen av antalet forskarutexaminerade @ licentiater och doktorer @ har inte följts av samma utökning av forskningsmedlen. Resultatet har blivit att doktorandernas ekonomiska situation blivit allt tuffare. I stället för att alla doktorander får en riktig doktorandanställning finansieras alltfler forskartjänster med utbildningsbidrag och stipendier. av doktoranderna saknar helt den sociala trygghet som en anställning innebär. De "får" helt enkelt inte bli sjuka, gravida eller arbetslösa för då finns inget socialt trygghetsnät som fångar upp dem. Ska åter kunna bli en ledande forskarnation krävs det att staten nu är beredd att satsa. Ska man satsa på forskning måste man också satsa på forskarna. Det går inte att rekrytera de mest begåvade forskarna på hög akademisk nivå om den ersättning de får ligger betydligt under vad en nyutexaminerad gymnasist har i snittlön, som forskarna saknar den sociala tryggheten. existerade knappt någon annan finansieringsform än anställning för dem som gick forskarutbildningar, men har de otrygga alternativen exploderat i omfattning. Regeringen har den uttalade ambitionen att fördubbla den befintliga forskarutbildningen. Detta sker utan en ökning av forskningsanslagen. Den "satsning" på forskningen som regeringen talar om skapar man genom att spara på de befintliga anslagen. I stället för att räkna upp anslagen i en takt som motsvarar pris- och lönestegringen i samhället på väljer regeringen att endast räkna upp . Övriga "satsar" regeringen på "ny" forskning. Detta låter bra i retoriken men kommer att innebära ännu kärvare ekonomi för forskarstuderande. Så länge vi inte har en regering som kan ge sina forskarstudenter drägliga villkor får visionen om som ledande forskningsnation stå i väntrummet. Min fråga till forskningsministern är om han avser att vidta några åtgärder för att ge forskarstuderande drägliga ekonomiska villkor genom att antingen tillskjuta resurser eller anpassa resurstilldelningen till antalet platser.
ip · GS10295 · 2004-12-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:295 av () till statsrådet om tung trafik i vinterväglag Regeringen har ett ambitiöst program för att öka trafiksäkerheten. Etappmålet är att antalet personer som dödas till följd av trafikolyckor ska ha minskat jämfört med nivå. Nollvisionen ligger fast. Det behövs en rad åtgärder för att klara de ambitiösa målen. Säkrare vägar och fordon, information och utbildning av trafikanterna, krafttag mot användning av alkohol i samband med bilkörning är exempel på angelägna åtgärder. Jag ska här peka på ytterligare ett viktigt område. Jag har i en skriftlig fråga till infrastrukturministern pekat på behovet av att öka säkerheten vid vinterväglag när det gäller den tunga trafiken. Jag tog som exempel det kaos som uppstod i Jönköpingstrakten när det blev snöoväder. Det blev totalstopp på grund av att tung trafik inte kunde ta sig upp för backarna runt stan. Jag anser att det är dags att överväga om i likhet med bland annat ska skärpa kraven. En viktig åtgärd är att utöka gränskontrollen av vinterutrustning eftersom många av de tyngre fordonen som kommer hit från andra länder inte är utrustade att klara vinterväglag. Det svar jag fick på min fråga förvånade mig. Så här skriver statsrådet: "När det gäller utrustning så har vi inga krav på vinterdäck på tunga fordon över eftersom omfattande utredningar pekar på att det inte ger några trafiksäkerhetsvinster. Det finns därför inga planer på att införa ett sådant krav." Inte bara jag utan till exempel yrkesförare ifrågasätter den uppfattningen. Det är bra att det arbetas på ett kompetens- och utbildningskrav, inte minst på EU-nivå, eftersom en stor andel av godstransporterna på vägarna går över nationsgränserna. Men utrustning som vinterdäck är också betydelsefull för att öka trafiksäkerheten. Det är ingen djärv gissning att den tunga vägtrafiken kommer att öka ytterligare i det gränslösa . Det är då viktigt att driver kravet att den ska anpassa sig till de väderförhållanden som råder i stora delar av vårt land . Som en yrkesförare säger i en artikel i om utländska förare: "I där de åker in är det knappt nån snö. Men högre upp i landet är det de utländska förarna som skapar problem." Som han påpekar är självklart körsättet viktigt. Men vi måste dessutom göra så mycket som möjligt för att kraven på utrustning, exempelvis vinterdäck, ska anpassas till det faktum att är ett vinterland. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta på nationell och på EU-nivå för skärpta krav på utrustning för tung trafik i vinterväglag.
ip · GS10297 · 2004-12-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:297 av () till samhällsbyggnadsminister om långa bostadsköer Formellt sett saknar ett lägenhetskontrakt värde. I teorin kan vem som helst få ett hyreskontrakt. Den nuvarande uttolkningen av bruksvärdessystemet gör att hyran på stora och attraktiva lägenheter i storstadsområden sätts under marknadspriset. Detta gör att fler människor efterfrågar dessa lägenheter än vad som faktiskt finns tillgängligt. Bostäder blir således en bristvara. Bostäder är centralt för människors välbefinnande, och i en bristsituation kommer det finnas människor som är beredda att betala för att få ett lägenhetskontrakt, och lägenheten som saknar ett nominellt värde blir i praktiken värdefull. Att kontraktet blir dyrbart innebär i sin tur nya implikationer. En ekonomiskt rationell person gör sig inte av med något ekonomiskt värdefullt utan någon motprestation. När ett kontrakt får ett värde blir automatiskt följden att den ekonomiskt rationella personen behåller sin lägenhet. Omsättningen för attraktiva hyreslägenheter är därför mycket låg, vilket givetvis får kraftiga följdverkningar för bostadsköerna. För att få en attraktiv lägenhet i kan man få vänta , men det är inte bara ett Stockholmsfenomen. Det kommunala bostadsbolaget uppger att det krävs en kötid för att få en attraktiv och central hyreslägenhet i . Hyresrättens främsta förtjänst är att det är en enkel och riskfri boendeform där hyresgäster kan flytta in och ut utan att riskera drabbas av exempelvis en värdeförlust vid en försäljning av bostaden. Det är en boendeform som man kan flytta in i utan att behöva sätta in en stor kapitalinsats. På en naturligt fungerande marknad passar hyreslägenheten framför allt de som inte vill binda sig för en speciell boendeform utan önskar ett flexibelt boende. Den nuvarande uttolkningen av bruksvärdessystemet gör att alla ovanstående fördelar har försvunnit, och kvar blir en bostadsmarknad för de som är halvkriminella, förmögna eller med föräldrar med tunga förtroendeuppdrag inom vissa politiska rörelser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga samhällsbyggnadsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att reformera hyressättningssystemet i syfte att åtgärda de långa bostadsköerna?