ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS1046 · 2004-10-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:46 av () till statsrådet om larmet om läkemedlet Vioxx Försäljningen av läkemedlet Vioxx drogs med omedelbar verkan in över hela världen. Orsaken är en amerikansk långtidsstudie som visar att det föreligger ökad risk för hjärtinfarkt och stroke för patienter som använt medicinen. Beslutet fattades sedan en studie av preparatet visat att patienter som tagit Vioxx eller mer löpte dubbelt så hög risk att drabbas av hjärtproblem eller stroke som en kontrollgrupp som fått "sockerpiller". Enligt en annan amerikansk undersökning kan Vioxx ha orsakat mer än 27000 dödsfall i form av hjärtinfarkter. Vioxx har använts i stor omfattning av reumatiker och försäljning har skett i . har sålt nio miljoner dygnsdoser . Många svenska patienter kan ha utsatts för de allvarliga biverkningar som påvisats i den amerikanska långtidsstudien. kräver nu att regeringen initierar en nationell kartläggning av hur många och vilka personer som har drabbats av biverkningar av läkemedlet Vioxx. menar vidare att en kartläggning är viktig för att drabbade patienter ska få information om möjligheten till ersättning från läkemedelsförsäkringen. Rent allmänt bör biverkningsrapporteringen bli effektivare. Den sker länsvis och i alldeles för liten omfattning, dessutom finns regionala skillnader i rapporteringen. En sådan kartläggning kan ligga till grund för en kvalitetsuppföljning av den svenska biverkningsregistreringen. Att nya och effektiva läkemedel snabbt kommer ut på marknaden är viktigt. Men patientsäkerheten måste vara hög och försäljningen måste kombineras med en konsekvent uppföljning av biverkningar. Det borde därför övervägas om inte krav på långtidsstudier för att upptäcka eventuella biverkningar bör finnas på läkemedel som säljs i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att göra en nationell kartläggning över hur många personer som drabbats av biverkningar av läkemedlet Vioxx och andra närbesläktade läkemedel? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att skapa en effektivare biverkningsrapportering kring läkemedel? Avser statsrådet att vidta några andra åtgärder med anledning av larmet om Vioxx?
ip · GS1048 · 2004-10-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:48 av () till kulturminister om det fortsatta samarbetet med anförde statsrådet i sitt förstamajtal i följande uppmaning till : "Vill ni fortsätta att samarbeta med socialdemokratin efter nästa års val måste ni en gång för alla mönstra ut kommunismen och kommunisterna. Ni måste städa upp i garderoben, vädra ut och göra rent hus. Vi socialdemokrater vill inte och tänker inte samarbeta med några kommunister i det nya seklet." En av de som statsrådet pekade ut som kommunist i sitt tal var den då blivande vänsterledaren, : "Han är inte vem som helst. Han är nummer två i sitt politiska parti. Han gör anspråk på att få leda efter nästa val. Han kallar sig själv för kommunist @ och kan ni tänka er: han gör det med stolthet. Han heter @ vänsterpartisten kommunisten." Jag har tidigare interpellerat statsrådet och frågat om samarbetet med skulle fortgå efter det att blev partiledare för . Det undanglidande svaret jag fick var att: "Den socialdemokratiska regeringen strävar efter att skapa största möjliga parlamentariska uppslutning för en politik för full sysselsättning. Samarbetet mellan regeringen, och bygger på en överenskommelse om 121 punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . När det gäller andra delar av politiken, som exempelvis utrikes- och säkerhetspolitiken, samarbetar regeringen dock varken med eller med ." Sedan det att statsrådet gav detta svar så kan noteras att regeringen har börjat att samarbeta med även om säkerhetspolitiken. har en rad nya avslöjanden gjorts om i allmänhet och dess partiledare i synnerhet. Mot bakgrund av de nya fakta som framkommit vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet, i egenskap av samordningsminister, och regeringen fortsätta samarbetet med ?
ip · GS1051 · 2004-10-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:51 av () till finansminister om och omstruktureringsstödet beviljade regeringen i omstruktureringsstöd. Bidraget betalas ut med och med ytterligare när kan uppvisa att villkoren för bidraget infriats. har därför åtagit sig att bland annat vidta åtgärder i syfte att sänka bruttokostnadsnivån med i enlighet med den av upprättade åtgärdsplanen. Åtgärdsplanen innefattar bland annat en sammanslagning av och till . Som en följd av den sammanslagningen kommer drygt 1 000 vårdanställda att förlora sina arbeten i . I budgetpropositionen föreslås ett anställningsstöd till kommun- och landstingssektorn. Avsikten med stödet är att bland annat ska anställa vårdpersonal. Om agerade på så sätt skulle man inte uppfylla sina åtaganden gentemot staten avseende det omstruktureringsbidrag som fått. Den något märkliga situationen för i är att regeringen å ena sidan begär av att man ska friställa vårdpersonal, och å den andra sidan begär av att man ska nyrekrytera personal. Min fråga till finansministern blir därför: Vad avser finansministern att göra för att klargöra situationen för ?
ip · GS1052 · 2004-10-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:52 av () till socialminister om försäkringskassornas handläggningstider har återigen rapporter kommit om att sjukskrivna får vänta orimligt länge på sjukpenning. skriver i sitt pressmeddelande att försäkringskassorna är utsatta för ett hårt tryck. Sjukskrivningarna är historiskt sett mycket höga och kraven på att göra en noggrann bedömning är också stora. Om förslaget till arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklön, som regeringen och dess samverkanspartier och planerar, genomförs , alltså , kan arbetsbelastningen på kassorna förväntas öka ytterligare. Utöver alla sjukskrivna, som väntar på pengar för sin försörjning, riskerar också alla arbetsgivare att tvingas leva med krångel och ovisshet. En orsak till väntetiderna för utbetalning av sjukpenning är att kassorna nu gör noggrannare utredningar och att underlagen ibland är bristfälliga. När en ny lagstiftning införs, som till exempel den om medfinansiering, tar det alltid tid för alla berörda att finna ett effektivt arbetssätt. Med tanke på att kassorna bara når målet om handläggningstid i av alla ärenden @ hos vissa kassor inte ens det, så är oron befogad för hur de ska klara att hantera den nya lagstiftningen, om den genomförs, inom rimliga tidsgränser. Risken för kaos är uppenbar. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att landets försäkringskassor ska klara både nuvarande mål om handläggningstider och de uppgifter som följer med en eventuellt ändrad lagstiftning på sjuklöneområdet ?
ip · GS1053 · 2004-10-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:53 av () till justitieminister om parabolantenner hade i huvudförhandling gällande en fastighetsägare i som vill säga upp en del av sina hyresgäster, alla med invandrarbakgrund, eftersom dessa på sina balkonger har uppsatt en parabolantenn. Det är första gången i som hyresnämnden kan döma några familjer att bli av med sina lägenheter, endast på grund av att de har en parabolantenn som de använder för att ta del av TV-kanaler på deras modersmål. Huvudargument från hyresvärden för uppsägningen är att parabolerna är farliga och kan ramla ned och skada någon, att de förfular fasaden och att hyresvärden äger fasaden och inte hyresgästen. Paraboler har suttit uppsatta i de flesta fastigheter i . Det är ingenting nytt. Ingen parabol har ramlat ned på någon människa. Ingen annan hyresvärd har hotat sina hyresgäster med uppsägning, än mindre stämt dem i hyresnämnden. Alla kommunala bostadsbolag som äger fastigheter i och andra invandrartäta områden vid södra och norra , försöker i dialog med sina hyresgäster hitta gemensamma lösningar så att hyresgästerna kan ta del av de TV-kanaler de vill se och hyresvärdens krav på säkerhet och ansvar över att parabolerna inte ramlar ned. I problematiken ligger att det kabel-TV-nät som finns i det aktuella huset inte har de kanaler som många lägenhetsinnehavare önskar få del av. i kommer alltså att avge sin dom om ett antal hyresgäster ska kastas ut från sina lägenheter, endast på grund av uppsättning av en parabol på balkongen. kommer med stöd av en lag skapad 1917 att döma i en tvist som berör det nya mångetniska och globaliserade . Om domen blir fällande skulle den innebära ett stort ingrepp i informationsfriheten. Men även utan en fällande dom så är det ett allvarligt problem att en lägenhetsinnehavare ska kunna dras inför hyresnämnden av de skäl som detta fall handlar om. Utan att veta hyresnämndens domslut är det värdefullt att ställa följande frågor till ansvarigt statsråd: 1.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att det ska vara möjligt för alla människor som bor i vårt land att kunna ta del av de TV-program som de önskar, exempelvis för att kunna följa nyheter, kultur och nöjen på sitt eget modersmål? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se över den gällande lagstiftningen så att inte lägenhetsinnehavare ska kunna hotas av vräkning på grund av uppsättande av parabolantenner, och för att lagstiftningen bättre ska stå i överensstämmelse med och svensk grund- och diskrimineringslagstiftning?
ip · GS1054 · 2004-10-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:54 av () till statsrådet om myndighetsexpansionen Antalet statliga myndigheter växer kraftigt i . Under enbart har vårt land fått 31 helt nya myndigheter. har för tillfället 234 myndigheter som lämnar egen årsredovisning till regeringen. Myndigheterna har tillsammans drygt 192 000 årsarbetskrafter och omsätter , allt enligt en rapport från Statskontoret (rapport 2004:9). Ytterligare 20 myndigheter bildas , eller är på förslag, enligt en sammanställning som tidningen har gjort (). Många av de nybildade myndigheterna är mycket små: drygt hälften av dem har under 30 årsarbetskrafter, tio av dem har under tio årsarbetskrafter. Statskontoret riktar i sin rapport skarp kritik mot den trenden. De nya, små myndigheterna dras med höga administrationskostnader och de visar på en högre sårbarhet än större myndigheter, skriver Statskontoret. Regeringen uppmanas att se över myndighetsstrukturen i syfte att skapa större enheter. Den växande myndighetsbyråkratin ökar krånglet för enskilda och företag. Varje ny myndighet måste naturligtvis motivera sin egen existens. Det blir fler regler att följa, ibland regler som kan gå stick i stäv med bestämmelser som andra myndigheter utfärdar. Myndighetsexpansionen minskar effektiviteten i den offentliga förvaltningen; medborgarnas skattepengar används inte på det mest ändamålsenliga sättet. Men byråkratins tillväxt skapar också problem från demokratisynpunkt. När den offentliga förvaltningen blir alltmer omfattande och svåröverskådlig försvåras ansvarsutkrävande och kontroll. behöver, enligt min mening, en genomgripande myndighetsreform. För det första bör det sättas ett tak vid nuvarande nivå på antalet statliga myndigheter. Om regeringen vill inrätta en ny myndighet måste den lägga ned en existerande myndighet. Det tvingar fram en seriös prövning av huruvida motiven för en ny myndighet verkligen håller. För det andra bör en "solnedgångsparagraf" för nya myndigheter införas. "Solnedgångsparagrafen" innebär att regeringen eller inom måste fatta ett nytt beslut om myndighetens existens; i annat fall avvecklas den automatiskt. För det tredje bör rationaliseringar och nedläggningar göras vad gäller redan existerande myndigheter. Myndigheter som kan läggas ned är exempelvis och . De fyra diskrimineringsombudsmännen borde kunna slås samman till en myndighet. Listan skulle kunna göras längre. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att stoppa myndighetsexpansionen i .
ip · GS1055 · 2004-10-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:55 av () till försvarsminister om försvarets snabbinsatsförmåga I den till framlagda propositionen Vårt framtida försvar behandlas EU:s snabbinsatsförmåga utförligt. Bland annat anges som mål att "kunna lösa kvalificerade uppgifter i ett insatsområde efter beslut". Förbandet föreslås bli gemensamt för och , har statsministern och hans finske kollega även inbjudit att delta. Inriktningen är att förbandet ska vara operativt . Kapaciteten att sätta upp en helsvensk snabbinsatsstyrka bedöms uppnås tidigast 2010@2012. I propositionen anges vidare att befintliga och planerade lufttransportresurser saknar förmåga att transportera de stridsfordon har. Det konstateras vidare att vi saknar militär sjötransportförmåga med relevant kapacitet. I senaste numret av och försvar kommenterar arméinspektören, , planerna på en snabbinsatsstyrka: "Det som vi kan sätta samman snabbast är ett förband, där kärnan utgörs av mekskyttebataljon 90. Styrkan skall utgöras av lättare förband. Att skapa detta tar ". Mot bakgrund av propositionens skrivningar och det som arméinspektören skrivit framstår det som sannolikt att kärnan i den svensk-finsk-norska snabbinsatsstyrkan, som ska vara operativ om , kommer att bestå av bland annat . För denna fordonstyp saknar vi transportförmåga, i vart fall med de tidsramar och avstånd som det nu planeras för. är det uppenbart att behovet av samövningar mellan , och eventuellt kommer att bli stort . Det är inte bara språk, utan också doktrin, taktik, stabsmetodik och materiel som skiljer oss åt. När regeringen, åtminstone på lite , planerar för en kapacitet att på egen hand kunna sätta upp aktuellt förband, uppstår funderingar kring hur regeringen nu planerar med avseende på kostnadseffektivitet och styrkans operativa förmåga. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en skandinavisk snabbinsatsstyrka 2008 ska kunna användas på det sätt som EU avser? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att undanröja det motsatsförhållande som kan finnas mellan målet på en sammansatt styrka till och förmågan till en egen snabbinsatsstyrka till 2010@2012?
ip · GS1057 · 2004-10-14 00:00:00 — Interpellation 2004/05:57 av () till statsrådet om osteoporos Osteoporos (benskörhet) är en av våra vanligaste sjukdomar. Ungefär 70000 personer drabbas av benskörhetsfrakturer. Risken för en medelålders kvinna att senare i livet drabbas av en eller flera benskörhetsfrakturer är och för en man . Benskörhet är med andra ord en sjukdom som drabbar äldre och framför allt äldre kvinnor. Få patienter med benskörhetsfraktur får lämplig förebyggande behandling. Varken läkemedel eller andra åtgärder som skyddar mot nya frakturer utnyttjas väl. Diagnosen osteoporos noteras inte ens i journalen. Uppgifterna är hämtade ur SBU:s publicerade rapport om osteoporos. har tillsammans med den största andelen höftledsfrakturer i världen och flest kotfrakturer inom EU. I undersökningar som gjordes före den senaste EU-utvidgningen, tillhörde de länder i EU som var sämst på att diagnostisera osteoporos. Osteoporos har diskuterats vid tidigare riksmöten @ senast . Dåvarande socialministern var inte villig att vidta några åtgärder i avvaktan på en då planerad rapport från SBU. Rapporten, som jag hämtat faktauppgifterna i denna interpellation ur, publicerades . Rapporten visar att osteoporos är en underbehandlad sjukdom. Bristen på jämställdhet i vården är väl känd. Osteoporos drabbar framför allt äldre kvinnor. Det är en grupp som kan ha svårt att göra sig gällande i vården och ta till vara sina rättigheter. Det är en sak att behandling av enskilda patienter är ett ansvar för den enskilde läkaren i dialogen med patienten. Det är dock ett allvarligt problem när vårdapparten inte förmår ta hand om stora patientgrupper på ett adekvat sätt. Det blir då en uppgift för oss folkvalda att vidta åtgärder. Vi vet exempelvis av undersökningar som för osteoporotiker (ROP) gjort att av patienterna i riskgruppen och av patienterna med osteoporosfraktur erbjuds bentäthetsmätning. På många håll i sjukvården saknas med andra ord möjlighet att ställa diagnos. Det är en resursfråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till hälso- och sjukvårdsministern: Hur ser hälso- och sjukvårdsministern på de osteoporosdrabbades villkor i vården? Vilka åtgärder avser hälso- och sjukvårdsministern att vidta mot bakgrund av SBU:s rapport?
ip · GS1058 · 2004-10-15 00:00:00 — Interpellation 2004/05:58 av () till statsrådet om den öppna förskolan fanns det drygt 1600 öppna förskolor i . fanns ca 900 kvar. hade antalet sjunkit ytterligare och var drygt 700. var antalet nere i 550. till har alltså två tredjedelar av de öppna förskolorna försvunnit. Antalet kommuner som inte har någon öppen förskoleverksamhet ökade från 120 stycken till 138 . En av orsakerna till att antalet öppna förskolor minskat så drastiskt är utbyggnaden av den vanliga förskolan. Detta kan bara vara en del av förklaringen. I många fall torde besparingskrav ligga bakom den kraftiga minskningen. Den öppna förskolan är viktig för föräldrar som är hemma med sina barn till exempel vid föräldraledighet. För den som är föräldraledig med sitt första barn är kontakten med andra föräldrar och med utbildad personal ett bra stöd när man känner sig osäker. I den öppna förskoleverksamheten får man goda råd och praktiska tips. Många som varit föräldralediga kan vittna om att man känner sig isolerad från andra vuxna . Den öppna förskolan ger dessa föräldrar möjlighet att skapa nya nätverk med människor med likartad livssituation och erfarenhet. För dagbarnvårdare och de barn som är i deras vård utgör den öppna förskolan ett viktigt komplement till den övriga omsorgen. I propositionen Kvalitet i förskolan skriver regeringen: "Regeringen anser att den öppna förskolan är en viktig del av förskoleverksamheten och ett värdefullt komplement till förskola och familjedaghem. Det är angeläget att kommunerna satsar även på denna verksamhet". I propositionen aviserar regeringen att propositionen om ny skollag ska återkomma med förslag om öppen förskola. Man aviserar också att ändra i förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa. Det är bra att regeringen aviserar åtgärder när det gäller att stärka den öppna förskolans roll. är det tveksamt om de föreslagna insatserna räcker och om de kommer tillräckligt snabbt. saknar mer än en tredjedel av landets kommuner öppen förskola. Såväl antalet kommuner med öppen förskola som antalet öppna förskolor i sig minskar snabbt. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag därför fråga ministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att stärka de öppna förskolorna.
ip · GS1061 · 2004-10-18 00:00:00 — Interpellation 2004/05:61 av () till finansminister om reklamskatt från ideella organisationer Av medieuppgifter för sedan framgick att ideella organisationer @ exempelvis en fotbollsförening i södra delarna av @ har drabbats av besvär med inbetalning av reklamskatt som tydligen borde ha inbetalats för sponsorsintäkter som föreningen . Enligt min mening är detta en absurd situation. Ur motiven till lag om reklamskatt kan inte utläsas att reklamintäkter, som inte är kommersiellt motiverade, ska drabbas av reklamskatt. Tvärtom: Det kan aldrig ha varit lagstiftarens @ @ mening att ideella sponsorsintäkter ska utgöra grund för reklambeskattning. Enligt min mening bör ideella organisationer självfallet slippa betala reklamskatt för intäkter som har karaktären av bidrag till allmännyttig verksamhet. Den enda radikala lösningen på problemet är självfallet reklamskattens avskaffande. har också, efter framställningar från skatteutskottet vid sex tillfällen å rad, (1998/99:SkU13, 1999/2000:SkU16, 2000/01:SkU17, 2001/02:SkU20, 2002/03:SkU11 och 2003/04:SkU1y), för regeringen klargjort att reklamskatten bör avskaffas. Av regeringens proposition till 2004/05:1, som avser , framgår emellertid att regeringen funnit att det inte är möjligt att efterkomma skatteutskottets enhälliga begäran om avskaffande av reklamskatten. Det framgår emellertid inte hur regeringen ser på reklamskatt som tycks ska betalas av ideella organisationer. Här behövs ett klargörande från landets finansminister till ledning för både de föreningar som ska kämpa med reklamskattebestämmelser mitt i all sin ideella verksamhet och de företag som på olika sätt önskar stödja ungdomsidrott, ungdomskultur och annan angelägen verksamhet på ideell grund. Mot ovanstående bakgrund önskar jag fråga chefen för : Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att förhindra att ideella organisationer hamnar i beråd om den är reklamskatteskyldig eller ej till följd av att den lyckats erhålla sponsorsintäkter till sin verksamhet? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att ideella organisationer av typ idrottsföreningar och kulturorganisationer slipper från besväret att redovisa reklamskatt för stöd som uppenbart inte är utgivet på kommersiell grund?
ip · GS1062 · 2004-10-19 00:00:00 — Interpellation 2004/05:62 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om stöd tidigt i skolan Gymnasieskolans individuella program kommer att att få i en extra satsning. Pengarna betalas ut inom ramen för statsbudgetens generella bidrag till kommunerna. Under tid som skolminister inrättades det individuella programmet. Han sade då att det var till för ett ytterst fåtal elever som inte når målen i . Detta program är nu gymnasieskolans näst största bland eleverna i årskurs 1. Individuella programmet uppvisar ett uselt resultat . Av eleverna som börjar på programmet slutar med fullständiga gymnasiebetyg . Ansvaret för det katastrofala resultatet går inte att lägga på lärare och personal som jobbar i gymnasieskolan. Det är tanken med det individuella programmet som från början är fel. De elever som inte nått målen i ska på gymnasiet jobba dubbelt med att både fylla igen tidigare luckor och orka och hinna läsa resterande delar av ett vanligt program. De flesta vet att kunskap byggs på kunskap likt byggstenar på varandra byggs till byggnader. självklara uppgift borde därför vara att lägga en stabil grund för alla elever innan de går in på gymnasiet. Satsningen på individuella programmet i budgetpropositionen strider mot denna uppfattning. Resurserna till det individuella programmet borde i stället föras över successivt till så att stöd kan sättas in . Uppstår problem tidigt i skolgången fortplantar de sig lätt och blir övermäktigt stora om inte eleven ges extra tid och stöd. Utvärdering i kommer ofta in . Inte förrän när de första betygen kommer efter halva åttonde läsåret blir en del elever varse om hur de ligger till jämfört med målen. Detta är inte rättvist. måste ges rätt förutsättningar. En flexibel skolgång krävs där inte tiden är det avgörande utan kunskapsmålen. Alla elever ska ges stöd och stimulans som är anpassade efter deras individuella förutsättningar. På gymnasiet måste det bli möjligt att välja ett alternativ där inte siktet är inställt på högskolestudier. De som vill lära sig ett yrke ska ha möjligheten att gå en bra utbildning med jobb efter gymnasiet som mål. Min fråga till utbildningsminister är om han och regeringen kan tänka sig att successivt föra över resurserna som läggs på det individuella programmet till .
ip · GS1066 · 2004-10-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:66 av de () till statsminister om upplysningskampanj om kommunismen hölls den första i . Varje gång Förintelsen, det organiserade massmördandet och nationalsocialismen kommer på tal så känner vi alla ett starkt känslomässigt engagemang och en intensiv avsky. Konferenserna som sedan följt har därför varit mycket viktiga. De bidrog till att levandehålla och upplysa om sådant som inte får glömmas eller upprepas, men också till att göra upp med det förflutna. Känslan av att det skulle behövas en lika brett upplagd upplysningskampanj och konferens om massmorden och folkförtrycket i kommunismens namn blir nu allt starkare. Senaste tidens TV-program som visat kommunismens verkliga ansikte tycks, tyvärr, för många vara okänt och komma som en nyhet. Okunskapen är med andra ord väldigt stor om kommunismens illgärningar som ligger nära i tiden och som dessutom fortfarande pågår i delar av världen. Där kommunismen styr råder ofrihet, förtryck och godtycke. Vi har alla ett ansvar att se till att detta upphör och att det som skett inte faller i glömska. Är statsministern beredd att ta initiativ till en brett upplagd upplysningskampanj om kommunismen och kommunismens illgärningar i modern tid?