ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS10126 · 2004-11-05 00:00:00 — Interpellation 2004/05:126 av () till utrikesminister om situationen för de mänskliga rättigheterna i Relationerna till är en av huvudfrågorna inom europeisk utrikes- och säkerhetspolitik. Det är därför viktigt att EU tillsammans med bygger upp ett långsiktigt och nära samarbete med landet. Avståndstagande och utanförskap är inte på något sätt ett alternativ eftersom det skulle innebära en ökad risk för att ekonomiska och politiska utveckling försämras samt skapa grogrund för social oro, med mänskliga och politiska risker som följd. Kriget i och det fasansfulla dådet i visar på den instabilitet som råder i . Kampen mot terrorism liksom kränkningar mot de mänskliga rättigheterna är och bör inte ses som en rysk inre angelägenhet. Omvärlden måste tydligare ställa krav och utöva påtryckningar. I annat fall riskerar vanmakt, fattigdom och våld att skapa en alltmer ohanterlig situation, där fundamentalistiska krafter får fotfäste och hotar inte bara , utan även stabiliteten i närområde. Att EU:s medlemsländer vid ett flertal tillfällen har haft svårigheter att uppvisa stringens i EU:s Rysslandsrelation är i detta perspektiv mycket olyckligt eftersom det minskar EU:s trovärdighet som partner och bärare av mänskliga fri- och rättigheter. Den undfallenhet som EU ibland uppvisat vad gäller bristen på vaktslående om rättsstatens principer och kriget i är inte modellen för hur relationerna mellan och bör utformas. Mot bakgrund av detta samt det förestående toppmötet mellan och vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Hur avser utrikesministern att verka för att tydligare ska förmå EU att behandla som en jämbördig partner, men också ställa högre krav på landet som rättsstat samt på efterlevnad av demokratiska principer och öppenhet?
ip · GS10127 · 2004-11-05 00:00:00 — Interpellation 2004/05:127 av () till statsrådet om principer för statsbidrag till ungdomsorganisationer har till uppgift att fördela statsbidrag till ungdomsorganisationer. För att komma i fråga för statsbidrag ska organisationen främja barns och ungdomars demokratiska fostran. Prövning av bidrag till organisationer ska göras . Än så länge har ingen organisation av anledningen att de inte uppfyller kraven. Mot den bakgrunden är det rimligt att ifrågasätta med vilken grad av professionalitet prövningen genomförs, och om den över huvud taget existerar. Låt mig exemplifiera detta påstående: Revolutionär Kommunistisk Ungdom har enbart från erhållit i ekonomiskt bidrag. Det är uppenbart att organisationen inte uppfyller kraven på att främja ungdomars demokratiska fostran. Följande citat är hämtade från RKU:s politiska plattform och deras hemsida: "Den borgerliga statsapparaten är uppbyggd för att bevara det rådande systemet. Ett kapitalistiskt land, med aldrig så många parlamentariska val, kan inte vara en verklig demokrati." "Vi är revolutionärer därför att vi inte tror på någon genomgripande förändring den parlamentariska vägen, det är inte hos riksdag som den verkliga makten ligger." "För att bygga det socialistiska samhället krävs kamp mot kapitalismen, dess lagar, regler och kultur. Vi ska ju vända upp och ned på alltihop!" "För att detta ska vara möjligt krävs att vi konfiskerar kapitalisternas företag och rikedomar och överför dem i samhällets, det vill säga folkmajoritetens ägo." "De senare kommer att använda polis och militär för att slå vakt om sina rikedomar. Om detta sker måste folket ta till strid för att försvara sina intressen." "Detta kallar vi kommunister proletariatets diktatur och det är den högsta formen av demokrati." Bidraget från har ökat från till . erhölls även extra medel efter utdelning från på . Till detta stöd ska läggas det som organisationen erhåller på lokal nivå, både i form av ekonomiska bidrag och annat. Det är tyvärr vanligt förekommande att kommuner upplåter lokaler och andra anläggningar för organisationens möten och verksamhet. Jag vänder mig i denna interpellation inte emot att organisationen existerar eller att dessa åsikter sprids. Det är viktigt och angeläget att inte i lag förbjuda politiska uppfattningar, inte ens de som bygger på våld, förtryck och diktatur. Det finns andra sätt att motverka deras förvridna ståndpunkter. Vad jag däremot vänder mig emot är att skattepengar används till att stödja revolutionära organisationer som vill störta demokratin. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att organisationer som förespråkar våld och vars främsta mål är att störta demokratin inte ska få några statliga bidrag i fortsättningen?
ip · GS10128 · 2004-11-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:128 av () till statsrådet om den ekonomiska situationen inom kultursektorn Det är knappast en nyhet att den svenska kulturen är mycket, mycket fattig. Under valkampanjen 2002 försökte olika organisationer ta upp frågan. Då ansträngde jag mig för att lansera en ny modell för finansiering av kulturen via fristående fonder som en gång för alla skulle råda bot på den avgrundsdjupa penningbrist som plågar teater, musik, dans, bild och skrivkonst. Kulturens ekonomi håller nu på att urholkas än mer om den skrämmande frågan om avsättningar till det nya pensionssystemet är löst. Den kroniskt svaga ekonomin har inte blivit sund på grund av detta. Det är enbart ett dödshot som har försvunnit. har många institutioner att kämpa med höga hyreskostnader för lokaler som ändå inte kan användas för något annat än kultur. Enligt ett fattat beslut i Regeringsrätten har kostnadsersättningar för vissa arbetsresor blivit skattepliktiga och ligger nu till grund för arbetsgivaravgifter. Det gäller resor som många av kulturens aktörer gör för att medverka i föreställningar eller evenemang. Detta är ett stort problem. De flesta frilansande konstnärer är bosatta i storstäderna och anlitas ofta av institutioner eller ensembler från andra delar av . I sådana fall brukar man följa reglerna om skattebefriade tjänsteresor. När arbetet utförs utanför "tjänstestället" enligt 8 kap. 12 § inkomstskattelagen, anses bostaden vara "tjänsteställe", om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för visst arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen, militären och liknande branscher. Vem som helst kan förstå vilka följder dessa beslut ger. De som vinner på denna tolkning av lagen är utländska konstnärliga deltagare i olika evenemang och svenskar med egna bolag. Alla andra frilansande musiker, skådespelare och dansare som oftast har låga inkomster kommer att få ännu sämre ekonomi, ännu sämre pension, ännu sämre möjligheter att utöva sitt yrke. Kulturen i landet urholkas. Utvecklingen av den nationella svenska kulturen försvagas. Institutioner och ensembler måste avskeda personal för att frigöra de belopp de blir skyldiga att betala ut. Kort sagt: Arbetslösheten inom kulturen ökar och vissa institutioner riskerar att sättas i konkurs. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att förändra skattelagstiftningen så att kulturens fria utövare inte diskrimineras i jämförelse med till exempel byggarbetare och reservofficerare? Vilka åtgärder avser kulturministern att anta för att förbättra den ekonomiska situationen för de som arbetar inom kultursektorn?
ip · GS10129 · 2004-11-08 00:00:00 — Interpellation 2004/05:129 av () till statsminister om anfallet på Enligt en vetenskaplig studie publicerad i den ansedda brittiska medicintidskriften har omkring 100 000 civila irakier dödats av och militär sedan kriget mot inleddes. De flesta offren är kvinnor och barn. Just nu bombas bostadskvarter, moskéer och sjukhus . En militär järnring har slagits runt staden och ännu mer omfattande angrepp har förberetts. Ockupationsmaktens förevändning för detta är "terroristen " påstådda närvaro i . Ockupationsmakten har i stället för att sända in trupp i staden för att leta upp , vilket skulle förorsaka amerikanska förluster, genomfört massiva flygbombningar, där många oskyldiga människors liv gått till spillo. Många irakiska civila har i stället fått sätta livet till. invånare känner inte till och kan därför inte uppfylla kravet på att lämna ut honom. Deras enda brott är att de, liksom större delen av befolkning och i likhet med alla ockuperade folk, motsätter sig ockupationen av deras land. I detta läge gör vår tystnad oss till medskyldiga i den massaker som förbereds på befolkning och till bombningar som redan sker. Än värre är att den svenska krigsmaterielindustrin fortsätter sin krigsmaterielexport till de krigförande länderna såsom och . Jag vill fråga statsministern: 1.Avser statsministern att verka för ett bombstopp när det gäller ? 2.Avser statsministern att protestera hos när det gäller angreppet på , där så många civila offer utkrävs? 3.Avser statsministern att sätta stopp för den svenska krigsmaterielexporten till de krigförande länder som ockuperat ?
ip · GS10131 · 2004-11-09 00:00:00 — Interpellation 2004/05:131 av () till statsrådet om äldres boende Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett av välfärdspolitikens mest angelägna mål. Även om det bakom den demografiska utvecklingen med alltfler äldre ligger en i grunden positiv utveckling med en ökande medellivslängd, utgör den en mycket stor samhällelig utmaning. Det gäller inte minst bostadssektorn, som till stor del består av lägenheter och hus som är dåligt lämpade för att bli äldre och ha ett vårdbehov i. För att tillmötesgå de äldres behov och önskemål är det viktigt att det finns ett stort utbud av attraktiva bostäder som antingen är ändamålsenliga att bo kvar i vid hög ålder eller som är goda alternativ att flytta till. Efterfrågan på särskilda seniorbostäder kommer sannolikt att öka , liksom nödvändigheten att anpassa befintliga bostadsfastigheter. Hela bostadssektorn står inför en svår balansgång mellan att bygga nytt och att anpassa, att stimulera kvarboende eller att underlätta flyttning. God kunskap är en nyckel för att samhället ska kunna hantera den demografiska utvecklingen. Bostadsförsörjning är en långsiktig planeringsfråga som kräver ett bra underlag. Därför är det viktigt att utarbeta planer för de framtida bostadsbehoven som står i överensstämmelse med de äldres bostadsönskemål. kan det bli nödvändigt att fråga de som uppnått en ålder av 60@70 år hur de vill planera sitt boende och sin framtid. Sådana undersökningar skulle också ge människor tid att stanna upp och tänka då man fortfarande orkar planera, bygga och flytta. Förre bostadsminister har aviserat att ett nytt bostadsfinansieringssystem ska sättas i sjön 2007. En arbetsgrupp har tillsatts inom för att "genomlysa det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning". Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att förbättra kunskaperna om äldres boendesituation och önskemål kring boendet? Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta för att arbetsgruppen inom särskilt ska se över finansieringen av bostäder anpassade för äldre?
ip · GS10132 · 2004-11-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:132 av () till statsrådet om utvidgat förvaltningsområde för den sverigefinska minoriteten Den europeiska ramkonventionen om skydd för regionala eller minoritetsspråk trädde i kraft och ratificerades av 2000. I konventionen framhålls bland annat att skydd och främjande av minoritetsspråk i olika länder och regioner i är viktigt för att stärka demokratiska principer och kulturell mångfald inom ramen för nationell suveränitet och territoriell integritet. har ratificerat den europeiska stadgan om regionella eller minoritetsspråk. har härmed förbundit sig att genomföra nödvändiga åtgärder för att uppnå jämlikhet för de nationella minoriteterna och bevara deras kulturarv. Efter ratificeringen av ramkonventionen och minoritetsspråksstadgan har antagit två lagar beträffande minoritetsspråk (SFS 1999:1175/1176). Genom denna särskilda lagstiftning garanteras enskilda rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med myndigheter och domstolar i . Dessutom ska kommunerna kunna erbjuda förskoleverksamhet och äldreomsorg på dessa språk. Rätten gäller dock bara i vissa så kallade förvaltningsområden. I , , , och nås därmed konventionens mål i detta avseende. Den största gruppen av nationella minoriteter, sverigefinnarna, bor emellertid utanför ovannämnda förvaltningsområde. av sverigefinnarna bor i stället i , inräknad, samt i med omnejd. Redan då lagen stiftades diskuterades utvidgningen av förvaltningsområdet och statsrådet har som tidigare ansvarig minister för minoritetsfrågorna deltagit flitigt i diskussionerna om den sverigefinska minoritetens ställning. Statsrådet har återkommande uttalat sig positivt till en utvidgning. I motionen 2002/03:K391 föreslog jag en översyn av begränsningarna i förvaltningsområdena för att utvidga lagen till att omfatta även och med grannkommuner. Enligt min mening bör målet vara att hela landet omfattas. Motionen avslogs med hänvisning till pågående arbete på . I budgetpropositionen fastslogs att regeringen avsåg att utvidga lagstiftningen om rätten att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet, till exempel . Frågan bereds på . Eftersom utredningen avser att lämna sitt förslag bör förberedelser för eventuell finansiering av ett utvidgat förvaltningsområde påbörjas inför vårbudgeten 2005. tillämpning och efterlevnad av ramkonventionen och av minoritetsspråksstadgan granskades senast av . I sin rapport riktar kritik gentemot , bland annat om att de konkreta resultaten av minoritetspolitiken varit för få. Ett sådant konkret exempel som pekar på handlar just om att förvaltningsområdet för minoritetsspråket finska omfattar av sverigefinnarna. uppmanar därför den att gradvis utöka förvaltningsområdet så att det omfattar områden där finska talas av hävd. Jag vill därför fråga statsrådet : 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att genomföra en utvidgning av det sverigefinska förvaltningsområdet? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att i beredningen av frågan om utvidgat förvaltningsområde förbereda för dess finansiering?
ip · GS10133 · 2004-11-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:133 av () till statsrådet om LSS-kostnadsutjämningens konsekvenser Från har ett nytt system för utjämning av kommunernas kostnader för LSS-verksamheten varit i kraft. Systemet tillkom av sökande efter en lämplig modell för att finansiera den lagstiftning som i bred enighet beslutat om. Tyvärr fick utredningen som föregick införandet av det nya utjämningssystemet inte arbeta förutsättningslöst. Den fick tankeförbud och fick hålla sig till gällande förutsättning @ det vill säga att statsmakten bestämmer allt och överlåter till kommunerna att betala notan. En modell som inte bara rimmar illa med federalistiska principer utan även med synen att det i vart fall ska finnas utrymme för lokalt självstyre om det ska vara kommunerna som står för finansieringen. har dock beslutet tagits och ska som andra likartade system införas under . Genomförandeperioden är satt . Redan första året utsätts systemet för mycket hård kritik från flera håll. Eftersom kostnadsspridningen inom LSS-verksamheten har varit stor är det måhända inte förvånande. Dock måste man enligt min mening vara beredd att ställa frågan om det är rimligt att göra en omfördelning utifrån en genomsnittlig standardkostnad för riket. Det leder till exempel till att kommun @ som rymmer de läkepedagogiska institutioner som väldigt många efterfrågar @ får en ökad kostnad motsvarande skattehöjning. Här pågår också diskussioner om kommundelning. Av den utredning som gjorts framgår att den nya kommunen skulle drabbas av en flerdubblad skattehöjning till följd av utjämningssystemets konsekvenser. Det visar också hur systemet skulle slå i minst 115 av landets kommuner. Det är en av de svårsmälta förutsättningar som majoritet givit det kommunala självstyret och som driver fram inte bara underskott i kommunala budgetar utan också idéer om kommunsammanläggningar. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med de problem som påtalats till följd av det införda utjämningssystemet för LSS-kostnader?
ip · GS10134 · 2004-11-11 00:00:00 — Interpellation 2004/05:134 av () till statsrådet om tågtrafiken mellan och Järnvägslinjen Stockholm@Gävle trafikeras av SJ och nattågslinje på övre . har medierna i belyst de stora svårigheter som upplevs med indragna tågturer och höga biljettpriser. SJ:s prissättning, med enligt uppgift landets högsta kilometertaxa på sträckan Stockholm@Gävle, vållar bekymmer för dagens pendlare och är ett hinder för regionförstoring. När gävleborna ska åka tåg med SJ till kan resande köpa en biljett för sträckan Falun@Stockholm via , för att på det sättet kunna åka billigare. Taxan innehåller således märkliga konstruktioner. I råder en mycket stor arbetslöshet. har arbetslösheten ökat med . I Uppsala@Arlanda@Stockholms-området finns ett stort antal arbetsplatser och svårigheter att rekrytera personal. Med SJ:s tåg tar det till exempel att åka till . De höga biljettpriserna försvårar dock väsentligt för arbetslösa gävlebor att söka jobb på arbetsplatser lokaliserade till . , till vilket både och kommuner ansökt om medlemskap, har genom sitt rådsmöte krävt att SJ tar på sig rollen som partner när det gäller utvecklingen i . Rådet uppmanar regering och riksdag att tydliggöra SJ:s roll när det gäller utveckling och regionförstoring. Av storstadsregionerna är det enbart i som SJ har kvar sitt monopol för regional trafik. kräver vidare att regering och riksdag anpassar SJ:s avkastningskrav för trafiken i till följd av den unika ställning som företaget har i regionen och att SJ offentligt ska särredovisa intäkter och kostnader för den regionala trafiken i området. kritiserade en rapport angående SJ:s hantering av sin monopolställning. I rapporten i förändring konstateras: "Ett betydande hinder för en mer utvecklad konkurrens, som bättre tillgodoser resenärernas och medborgarnas önskemål, är SJ AB:s monopol på linjer som bolaget bedömer som lönsamma. SJ har betydande möjligheter att från ett företagsekonomiskt perspektiv ta ut höga priser på flera linjer, vilket bland annat innebär att efterfrågan från resenärer med en lägre betalningsförmåga och andra mer breda resenärsgrupper löper stor risk att trängas undan." Dessa förhållanden talar för att SJ:s monopol på dagtrafiken på sträckan Stockholm@Gävle bör upphöra. Fram till det sker bör, till följd av den unika ställning som företaget har i regionen, SJ:s avkastningskrav för trafiken anpassas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra konkurrensen inom tågtrafiken på sträckan Stockholm@Gävle? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att SJ AB:s avkastningskrav för trafiken på sträckan Stockholm@Gävle ska anpassas efter transportbehoven?
ip · GS10135 · 2004-11-12 00:00:00 — Interpellation 2004/05:135 av () till finansminister om förmögenhetsskatten Förmögenhetsskatten har varit i politikens fokus . Utredningar, kommittéer och partier som anser att förmögenhetsskatten har skadliga effekter på en god utveckling och tillväxt i . Skiftande signaler från regeringen skapade tidigare frågetecken kring regeringens inställning till att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Regeringens budgetförslag innebär att takbeloppen för förmögenhetsskatt höjs. Det kommer inte att förändra grundproblemet med skatten som driver kapital ur landet och missgynnar kapitalbildning, riskvillighet, investeringar och nyföretagandet. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor: 1.Avser nye finansministern att framlägga förslag om avskaffande av förmögenhetsskatten och i så fall när? 2.Om sådant förslag inte avses att framläggas, vilka är statsrådets motiv för att även fortsättningsvis ha kvar en förmögenhetsskatt?
ip · GS10137 · 2004-11-12 00:00:00 — Interpellation 2004/05:137 av () till justitieminister om barns rättssäkerhet vid vårdnadstvister Enligt mediernas rapportering har jämställdhetsministern uttalat sig positivt till en översyn av den i härskande föreställningen att alla barn mår bäst av delad vårdnad @ oavsett familjehistorik. Jämställdhetsministerns inlägg är mycket välkommet i debatten och också möjligen en första öppning till ett nytt synsätt med ett verkligt barnperspektiv i vårdnadsfrågan. Vid en fråga till justitieministern rörande samma fråga blev svaret: "Enligt bestämmelserna i ska frågor om vårdnad, boende och umgänge avgöras efter vad som är bäst för barnet. Vid bedömningen ska man beakta risken för att barnet utsätts för övergrepp eller annars far illa. En grundläggande utgångspunkt är att alla barn har en ovillkorlig rätt att aldrig bli utsatta för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling. Om det förekommer påståenden om våld eller hot, måste dessa bedömas och bemötas av domstolen. Risker för barnet måste tas på största allvar. Det är alltid barnperspektivet och inte den vuxnes intressen som ska stå i fokus" @ samt en hänvisning till den kommande redovisningen av vårdnadskommitté. Men faktum kvarstår, många barn i dagens lever i en utsatt situation. uppskattar att mellan 100 000 och 200 000 barn lever i våldsamma förhållanden där de själva borde betraktas som brottsoffer i lagens mening. I är uppskattningsvis 200 mammor på flykt med sina barn undan den "svenska rättvisan", som , enligt justitieminister "alltid (har) barnperspektivet och inte den vuxnes intressen . i fokus." Mammor som blir kriminella därför att de inte ser annan utväg att skydda sina barn från de fäder som förgripit sig på dem, än att fly, eftersom lagen inte ger barnen skydd, eller "ovillkorlig rätt att aldrig bli utsatta för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling" @ citat enligt ovan. visar verkligheten att det i princip är omöjligt för en man att diskvalificeras som vårdnadshavare. Den svenska modellen i vårdnadsfrågor tar tydligt sitt avstamp i ett feltänkt jämställdhetsperspektiv snarare än barnperspektivet. Detta blir synnerligen uppenbart i de fall där barn vars fäder anmälts för sexuella övergrepp och misshandel ändå får gemensam vårdnad och växelvis boende under pågående brottsutredningar om incest och grov kvinnofridskränkning. Även efter fällande dom anses det i många fall viktigare för barnets fortsatta utveckling att kontakten med fadern, förövaren, upprätthålls, och i de fall modern emotsätter sig detta anses hon inte sällan utgöra ett större hot för barnets utveckling @ och kan då förlora vårdnaden på grund av att hon obstruerar domslutet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jämställdhetsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka barns rättssäkerhet vid vårdnadstvister?