ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10475 · 2004-05-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:475 av () till justitieminister om åtgärder för att hindra att rätten till skyddad identitet missbrukas Det finns olika möjligheter att få skyddad personuppgift: sekretessmarkering (inte reglerat i lag), kvarskrivning (folkbokföringslagen 16 §) samt fingerad personuppgift (lag om fingerade personuppgifter). Samtliga dessa förfaranden kräver att sökanden styrker att det föreligger en hotbild, exempelvis genom dom, besöksförbud, polisanmälan eller polisutredning. Reglerna finns till för att skydda hotade personer. Rätten till skyddade personuppgifter tillkommer alla medborgare, således även den som på grund av brott anser sig hotad. Samma skyldighet att styrka hotet gäller oavsett vem som söker. Min uppfattning är inte att den som dömts för brott inte ska kunna söka denna typ av skydd enbart därför att han är brottsling. Det strider mot principen om likhet inför lagen. Däremot ska en person inte kunna använda sig av skyddsinstrumentet för att begå fler brott eller undandra sig civilrättsliga skyldigheter. De skäl som ligger till grund för beslut om skyddad identitet innebär att uppgifter om enskilds personliga förhållanden normalt omfattas av sekretessbestämmelsen i 7 kap. 15 § och därför inte kan lämnas ut. Detta gäller i princip oavsett vem som begär uppgiften, inklusive enskilda fordringsägare som företag, banker, försäkringsbolag etc. Att skyddet finns till för utsatta människor och brottsoffer är självklart. Det har dock framkommit uppgift om att brottsbenägna eller dömda personer kan undandra sig personliga skulder på grund av skyddad personuppgift. Ett exempel är en brottsdömd man som ådragit sig skulder till ett antal näringsidkare men inte betalat sin skuld. Borgenärerna var förhindrade att komma åt mannen, därför att han hade skyddad personuppgift. Det är inte tillständigt att man använder sig av sedan undandra sig skyldigheter eller undkomma lagen. Reglerna bör ses över så att dessa situationer kan undvikas. En lagreglering av förfarandet med sekretessmarkering skulle kunna vara ett sätt att dels stärka skyddet för den skyddade, dels reglera i vilka fall sekretessen bör kunna brytas. Exempelvis skulle banker, kreditinstitut eller kronofogdemyndigheten kunna tillåtas komma åt personuppgifter för att reglera en skuld, utan att de skyddade uppgifterna lämnas vidare till enskild. På detta sätt skulle felaktiga eller brottsliga förfaranden kunna undvikas, medan skyddet för den som verkligen behöver det bli starkare. Det är inte ovanligt att enskilda tjänstemän som har att pröva en spärrmarkering lämnat ut uppgifter till fel personer. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att för hotade personer inte missbrukas?
ip · GR10476 · 2004-05-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:476 av () till justitieminister om tingsrätten i Det pågår en reformering av domstolsväsendet i vårt land. har generaldirektör lagt fram ett förslag om förändringar i . lades ett förslag fram om den framtida organisationen i . Jag har i tidigare debatter framfört min starka kritik mot hur förslaget tagits fram. Utredaren har endast ägnat två timmars samtal vardera åt , och tingsrätter. i har han endast haft en telefonkontakt med för att efterhöra länets samlade syn på den framtida tingsrättsorganisationen. Jag är också starkt kritisk till utredarens förslag till ny organisation. Det utvecklade samarbetet mellan och tingsrätter behandlas endast mycket marginellt i utredningen trots att inriktningen i den framtida organisationen skulle beakta möjligheten till att förbättra tillgängligheten för enskilda kommuner samt att utredningens regionala perspektiv motiverade att även inrättandet av domkretsar över länsgränser skulle övervägas. förslag har remissbehandlats. När remisstiden gått ut konstaterade jag att i inte heller tagits på allvar. Förslaget hade ej sänts till i för yttrande. Av detta skäl tog jag kontakt med både och i vilket innebar att remisstiden förlängdes och fick inkomma med yttrande. har ändå en samlande funktion för statlig verksamhet i länet och bör betraktas som en viktig remissinstans i detta ärende. Av svaren kan man konstatera att samtliga kommuner i , i , i , och motsätter sig en avveckling av . Med andra ord är det ett massivt motstånd mot att lägga ned för att samordna verksamheten med . Flera av remissinstanserna har poängterat bristen på utvärdering av samarbetet mellan och tingsrätter. Jag vill fråga justitieministern: På vilket sätt och med vilken vikt vägs länets samlade synpunkter in i justitieministerns överväganden om det slutgiltiga beslutet om tingsrätts framtid? När ämnar regeringen, enligt justitieministerns bedömning, fatta det aktuella beslutet? Kommer justitieministern att inhämta ytterligare underlag om samarbetet mellan och tingsrätter?
ip · GR10477 · 2004-05-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:477 av () till justitieminister om offer för människohandel Vem mer än polisen hjälper en överlevande ? Människohandel är den moderna formen av slavhandel. Handeln med människor är en del av den grova brottslighet som i princip obehindrat rör sig över gränser. Handeln är väl planerad och organiserad. Då efterfrågan på sexuella tjänster verkar outtömlig utgör människohandeln en lukrativ verksamhet. polisanmäldes 21 fall av människohandel för sexuella ändamål i . Hur många domar som utfärdades vet vi ännu inte. Enligt uppgifter från har totalt 25 personer dömts för "människohandelsliknande brott" . Omfattningen av människohandeln i är betydligt större än de rapporterade polisanmälningarna, mörkertalen är betydande. gör en grov uppskattning att det kan röra sig om åtminstone 400 @ 600 fall ! Polisen har fått öronmärkta pengar för att bättre kunna prioritera kampen mot denna typ av brottslighet. Polisen har skärpt sin verksamhet i detta hänseende och lyckats befria ett antal brottsoffer, men ännu återstår frågan: hur tar staten om hand brottsoffren när de blivit befriade från sina förövare? I de allra flesta fall rör det sig om mycket unga flickor. Många har fyllt , men är inte mycket äldre. De har kränkts, drogats, misshandlats och våldtagits . De befinner sig i ett land som de knappt vet vilket det är och där de ännu mindre behärskar språket @ alldeles ensamma. Dessa flickor har ett obetingat behov av trygghet, omvårdnad och professionell hjälp. Vissa behöver ett förstärkt skydd då det finns risk att personer som polisen ännu inte anhållit kan vara intresserade av att hämta flickan för att "tysta" henne, eller tvinga henne att fortsätta tjäna pengar åt dem någon annanstans. Polisen får , "ha offret i knät" därför att ingen annan tar ansvaret. I filmen tog flickan sitt liv. blir polisen allt bättre på att lyckas befria flickorna, men ingen annan än polisen tar ansvar för dessa offer. som polisen måste fortsätta bedriva ett effektivt polisarbete med att nysta upp nätverket kring hallicken de fångat in och försöka avslöja de ekonomiska vägarna människohandeln har tagit med mera måste de lägga ned avsevärd tid för att få någon att ge flickan en trygg tillflyktsort . Flickan kan hjälpa polisen med många viktiga upplysningar. Polisen behöver därför bygga upp en relation med henne så hon känner att hon tryggt kan ge polisen de upplysningar de behöver. Frågan är inte om hon ska ha uppehållstillstånd eller inte. Polisens erfarenheter är att dessa flickor helst av allt vill åka hem så fort som möjligt. Frågan är hur ska ett mycket utsatt brottsoffer få det stöd hon behöver? träder lagändringar i kraft, som tvingar kommunerna att stå till tjänst med boende och omvårdnad. I kommunerna är man dock inte förberedd på denna kvalificerade uppgift som väntar dem. Staten måste ta ett helhetsgrepp i denna fråga. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att offer för människohandel får ett sådant omhändertagande som deras tillstånd kräver ?
ip · GR10480 · 2004-05-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:480 av () till socialminister om låssystem för äldreboenden "Inlåsning får inte ske. Boendeenhetens ytterdörr kan vara låst, så som det är brukligt i de flesta hem. Låset måste vara av sådan beskaffenhet att de boende själva kan låsa upp. Att använda alltför komplicerade lås som förhindrar den äldre att öppna dörren och gå ut är att betrakta som inlåsning. Däremot kan dörren ha ett lås som det tar att öppna. Om låset är kombinerat med larm uppnås en större säkerhet." Så står det i SOSFS 1997:16 om skyddsåtgärder för personer med åldersdemens i särskilda boendeformer för service och omvårdnad. Många äldreboenden har olika typer av lås. De boende hålls i praktiken inlåsta, för sin egen säkerhets skull. Alltför få boenden har larm i stället för lås, något som rekommenderar. Ingen boende som vill gå ut ska nekas detta, personalen får då följa med den demente ut i stället. Skyddet för individen mot frihetsberövande är grundlagsstadgat, men verkar inte gälla för dementa. De flesta boenden är dock underbemannade. När personalen tar hand om den som vill gå ut och lämnar boendet, lämnas de andra boende med än mindre personalstyrka, något som kan äventyra säkerheten för de dementa. Den fria viljan måste alltid vägas mot skyddet av liv och hälsa för en unik människa. lämnas inget utrymme för vårdpersonalen att följa lagen och utföra sin syssla med omtanke och ansvar om den svårt sjuke och förvirrade. Den lagstiftning vi har är omfattande och detaljerad på hälso- och sjukvårdsområdet. När man ser hur omvårdnaden fungerar ute i verkligheten kan man befara att vår lagstiftning lämnar litet utrymme för medmänsklighet och bondförnuft, därav glappet mellan rekommendationer och efterlevnaden av lagen ute på äldreboendena. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vad avser socialministern att göra för att nå en lösning för de äldreboenden runtom i landet som vill följa lagen och skapa en trygg situation för anhöriga och boende? Vad avser socialministern att göra för att bringa klarhet i vilka låsanordningar, kodkortssystem, kodsystem, nycklar med mera som finns de på olika äldreboenden och om dessa är lagvidriga eller ej? Avser socialministern att vidta några åtgärder för att se över situationen i ovanstående avseende för de dementa boende, deras anhöriga och personalen?
ip · GR10481 · 2004-05-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:481 av () till statsrådet om avvisning av ensamma barn har förbundit sig att följa och barns bästa ska beaktas i utlänningslagen. har haft som policy att inte splittra familjer genom att avvisa barn, vars föräldrar är gömda. Den senaste veckans rapportering om utvisning av fem minderåriga kurdiska barn verkar tyda på en ändring. Vare sig detta är ett olycksfall i arbetet eller en ny strängare tillämpning av den redan restriktiva asylpolitiken är detta fall mycket oroande. Praxis i svensk asylpolitik talar sitt tydliga språk. Portalparagrafen i utlänningslagen, med den centrala formuleringen om att barnets bästa ska styra flyktingpolitiken, har visat sig ha ringa betydelse. Tyvärr visar många fall att hänsyn inte tas till barnen i tillräckligt hög grad. Barn splittras från någon av sina föräldrar genom att dessa avvisas till olika länder. I förarbetena till lagen sägs att kravet om barnets bästa ej är absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen, såsom samhällets intresse att reglera invandringen, kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Barnets bästa, i enlighet med , ska sättas i främsta rummet även när det gäller asylsökande. Det är inte acceptabelt att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. Här måste en förändring ske, såväl av lagen som av praxis. Många organisationer har slagit larm. presenterade en rapport som tyvärr visar att många barns rätt åsidosätts i asylprocessen. Bland annat framkom att endast av de barn i familj, vars ärenden handlades av , har hörts om sina asylskäl och att av de barn i familj som åberopat egna asylskäl har fått en noggrann bedömning av sina egna skäl i beslutet. Situationen för ensamkommande flyktingbarn är lika oroande. Färre och färre får uppehållstillstånd, trots att många har ett stort behov av barnpsykiatriska insatser, på grund av de trauman de upplevt i hemländerna. Bara 2003 sökte 561 ensamkommande barn asyl i . Trauman kan förvärras genom de långa handläggningstiderna som har. Detta sker och har en negativ effekt på barnens hälsa, exempelvis har en oproportionerligt stor andel apatiska asylbarn. Det finns således anledning att rikta allvarlig kritik mot den bristande förmågan hos ledning när det gäller att följa lagstiftningen i vårt land. Ansvaret ligger dock hos regeringen. följer den tolkning av lagstiftningen som migrationsministern och regeringen fastlagt. Trots att problemen varit kända har den socialdemokratiska regeringen inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att göra situationen för barnen bättre. Därför finns också en anledning att ifrågasätta den riktning som asylpolitiken tagit under socialdemokratisk ledning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga migrationsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att inga barn ska utvisas utan sina föräldrar? Avser ministern att vidta några åtgärder för att och ska följa lagstiftningen så att tillämpas i asylärenden? Avser ministern att vidta några åtgärder för att asylsökande barns intressen ska väga tyngre än andra intressen, oavsett om barnet är ensamkommande eller ej?
ip · GR10482 · 2004-05-07 00:00:00 — Interpellation 2003/04:482 av () till miljöminister om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät Regeringen har i proposition 2003/04:136 Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät i sin helhet föreslagit inskränkningar i äganderätten för att forcera hinder för utbyggnaden av och basstationer. Motivet anges som angeläget allmänt intresse för att bygga ut eller UMTS. har utbyggnaden säkrats via frivilliga överenskommelser, så kallat nyttjanderättsavtal, mellan markägare och teleoperatörer. Det finns en befogad oro bland allmänheten för den alltmer forcerade utbyggnaden av mobiltelefonnätet. Både enskilda och kommuner vill av försiktighetsskäl skapa zoner där och strålning inte ska förekomma. försiktighetsprincip ska skydda oss mot misstag som grundar sig på okunskap och bristande erfarenhet. Vi anser att i relation till utbyggnaden av basstationer och finns det forskning som talar för att försiktighetsprincipen är ytterst angelägen. Regeringens förslag till att då inskränka fastighetsägarens rätt att neka upplåtelse av mark är att allvarligt köra över människors vilja och underkänna deras oro. Det är särskilt allvarligt då alltfler rapporter visar på att strålningen från basstationer och påverkar den mänskliga organismen. Vi vet av erfarenhet att dagens kunskap ofta inte är morgondagens kunskap, vilket i enskilda fall fått katastrofala följder. och regeringen har ett långsiktigt ansvar som inte löses genom en strutspolitik där människors och kommuners oro ska ignoreras eller betvingas genom minskad bestämmanderätt. Min fråga till statsrådet är därför: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska oron hos de drygt 200000 människor som på olika sätt känner sig hotade av masternas placering? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att öka tillämpningen av försiktighetsprincipen vid införandet av elektroniska kommunikationsnät?
ip · GR10487 · 2004-05-11 00:00:00 — Interpellation 2003/04:487 av () till statsrådet om hörselskador som ett folkhälsoproblem Redan i förskoleåldern utsätts barn för höga ljudnivåer på dagis. Rockkonserter och andra musikevenemang bidrar också till att människor utsätts för höga ljudnivåer som medverkar till försämrad hörsel. finns över 500000 hörselskadade i åldern 16@64 år. Andelen hörselskadade ökar och då även i åldrarna . Hörselnedsättning kan inte betraktas bara som ålderskrämpa utan kan ses som ett folkhälsoproblem som berör alla generationer. Olika undersökningar visar olika statistik om hur många det är totalt som har någon form av hörselnedsättning men i SCB:s undersökning svarade 870499 personer nej på frågan: "Kan du utan svårighet höra vad som sägs i samtal mellan flera, med eller utan hörapparat?" Undersökningen presenteras i hörselskadades riksförbunds årsrapport . Forskare vid öron-näsa-hals-kliniken i , gör en prognos att cirka två miljoner svenskar kommer att ha problem med hörseln @ således en fördubbling av antalet . Enligt forskare finns det främst tre orsaker till hörselnedsättning: genetiska faktorer, bullriga ljudmiljöer och åldersnedsättning. Men såväl forskare, verksamhetsföreträdare som brukare anser att kunskapen och forskningen om hörselskadornas folkhälsopolitiska betydelse är för liten. Hörselnedsättning är alltså ett växande problem i takt med alltmer bullriga miljöer i allt lägre åldrar. Vad avser folkhälsoministern vidta för åtgärder för att hörselskador ska uppmärksammas mer och betraktas som ett folkhälsoproblem?
ip · GR10489 · 2004-05-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:489 av () till miljöminister om planering av köpcentrum Utbyggnaden av handel i tätorters utkanter, i industriområden och längs motorleder pågår i en mycket snabb takt över hela landet. En nypublicerad kartläggning av utbyggnadstakten (Trivector, ) visar att mer än var tredje kommun planerar att bygga ut eller anlägga ny handel i externa lägen inom de kommande tre åren. Hastigheten på utbyggnaden av extern handel är oroande med tanke på att den riskerar att bygga fast samhället i ett ökat bilberoende. Den ökade biltrafiken som bevisligen blir följden av externa köpcentrum går emot såväl målen om frisk luft och begränsad klimatpåverkan som målet om en god bebyggd miljö. visade i en sammanställning av enkätsvar från länsstyrelserna att de ser ett tydligt samband mellan utbyggnaden av extern handel och en negativ utveckling av handeln i bostadsområden och på landsbygd. stängde 300 livsmedelsbutiker, varav hälften fanns i tätorter. Lanthandeln är snart ett minne blott och människor får allt längre till affären och övrig vardagsservice. Den centraliseringsiver som präglat samhällsutvecklingen det senaste årtiondet måste få ett slut innan utarmningen av landsbygd och mindre tätorter är ett faktum. Statlig monopolverksamhet som berör handeln är såväl Systembolaget som . Åtskilliga är de handlare som berättar om hur viktig närheten till dessa bolag är för omsättningen hos deras verksamhet. Ändå tycks bolagen föra en etableringspolitik där man i hög grad investerar i externa köpcentrum. Det finns exempel där butiker med god omsättning och som ligger i lokala stadsdelscentra läggs ned. I finns ett aktuellt exempel där väljer att lägga ned en butik. Detta trots en god omsättning och trots att butiken väl fyller sin plats i en stadsdel som haft en mycket bra service. riskerar servicen att försämras i och med Systembolagets agerande. Staten bidrar därmed till en försämrad service i och med denna försvagning av underlaget för övriga affärer i stadsdelen. Därför vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att externa köpcentrum inte ska bidra till att motverka miljömålen frisk luft och begränsad klimatpåverkan samt målet om en god bebyggd miljö?
ip · GR10490 · 2004-05-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:490 av () till utbildningsminister om hantverksutbildningen Dacapo i startade hantverksskolan Dacapo i . Utbildningen bedrevs som en försöksverksamhet inom den så kallade KY, kvalificerad yrkesutbildning. Syftet med försöksverksamheten var att pröva "nya utbildningar, nya pedagogiska former och nya anordnare av utbildning", samt "att ge underlag för ställningstaganden till hur utbildning av detta slag kan inordnas i utbildningssystemet" (dir. 1996:26). Försöksverksamheten har varit framgångsrik. har skolan etablerats som en grundläggande hantverksutbildning på högskolenivå med ca 120 studenter från hela landet, inklusive enstaka studenter från , och , och 26 årsanställda. Skolans inriktning är byggande, trädgård och landskapsvård. Utbildningen innehåller både teoretiska och praktiska moment. Grunden för skolans undervisning är högre kunskap i hantverkets teori och praktik, och ger färdighet i gestaltning, historia och ekologi. Innehållet i utbildningen grundar sig på momenten att bygga, att anlägga, att odla, att sköta och att restaurera. Vid skolan bedrivs också forskning som baseras på så kallat sektorsforskningsanslag. Skolan bedriver också projekt på uppdrag av bland annat och länsmuseer. genomförde naturvetenskapliga fakulteten vid en prövning av högskolemässigheten hos verksamheten vid . Bedömningsgruppen fann enhälligt att verksamheten vid skolan är högskolemässig, och säger bland annat att "denna verksamhet utgör ett värdefullt komplement till utbildningen inom det byggnadsantikvariska programmet vid avdelningen för kulturvård vid ". har således skolan påbörjat en övergång från KY till högskoleutbildningar inom och kulturvård på . startade en grundkurs i trädgårdens hantverk och design, 40p. startar en grundkurs i bygghantverk, 40p. Efter genomgången grundkurs kan man läsa till högskoleexamen i bygghantverk om totalt 80p, samt påbyggnad med 40p till en kandidatexamen om totalt 120p. Beslut om högskoleexamen och kandidatexamen tas . I ett särskilt äskande anhöll om en uppräkning av takbelopp med mera under perioden 2003@2005 för att möjliggöra en överföring av verksamheten vid till . Detta äskande har ej bifallits, och har inte prioriterat denna utbildning inom ramen för sitt anslag. Tillfälligt har verksamheten under innevarande år därför finansierats genom extra anslag från . Det råder osäkerhet om finansieringen av utbildningen framöver. En förutsättning för att skolans verksamhet ska fortsätta att utvecklas positivt är att den långsiktiga finansieringen garanteras. Jag har förståelse för att anslag till inte kan "öronmärkas" för hantverksutbildningen i . krävs en mer långsiktig finansiering för att skolan ska kunna bli en etablerad utbildning, och för att studenter och personal ska känna trygghet när de söker till skolan. En lösning vore att ge skolan ett särskilt "etableringsanslag" under till exempel , för att skapa arbetsro och ge skolan förutsättningar att fortsätta sin positiva utveckling. Jag vill därför fråga utbildningsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ge finansieringsfrågan för högskoleutbildningen vid Dacapo i en långsiktig lösning.