ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS1084 · 2004-10-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:84 av () till kulturminister om och opartiskheten I ett minst sagt sensationellt uttalande säger före detta USA-korrespondent följande: "Och jag tycker heller inte att svenska medier har något som helst krav på sig på opartiskhet när det gäller valet i . Vi har ju ingen anledning att vara opartiska och redovisa båda ståndpunkter på samma sätt som vi skulle göra i ett svenskt val. Det gör vi ju heller inte i andra internationella frågor. Vi skulle inte göra så i valet i eller eller något annat." Vidare menar , att om man är missnöjd med hennes rapportering ska man vända sig till bland annat regeringen. De två uttalandena är klart anmärkningsvärda och väcker frågor om public service och kraven som återfinns i bolagets sändningstillstånd. Fullt medveten om att det inte är möjligt för ett statsråd att svara på frågor rörande enskilda ärenden är händelsen med den före detta USA-korrespondenten intressant och riktar ånyo strålkastarljuset på public service och dess uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför ställa följande frågor till kulturministern: På vilket sätt agerar statsrådet för att i alla delar ska leva upp till kraven i sändningstillståndet? Om bryter mot något av kraven i sändningstillståndet är statsrådet då beredd att dra in det?
ip · GS1085 · 2004-10-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:85 av () till statsrådet om bidrag till kommunerna som vill dela sig har staten satsat på omkring 200 samverkansprojekt mellan kommuner och landsting där befolkningen minskar. Inför kommande ska sådana bidrag fortsatt betalas ut för att kunna utreda konsekvenserna av en sammanslagning med statlig delfinansiering. Exakt hur detta stöd ska formeras är enligt uppgifter inte ännu klart. Eftersom frågan uppenbart är föremål för närmare prövning finns det väl skäl att också se på hur de kommuner som önskar dela sig kan få statligt ekonomiskt stöd på liknande sätt. Det som skett är ju att ett antal kommuner delat sig för att svara upp mot folkviljan. finns alltjämt ett flertal kommuner där frågan om delning är aktuell i syfte att stärka möjligheterna för medborgare att delta i den politiska processen, utkräva ansvar och få ökad närhet mellan väljare och valda. Denna förnyelse baserad på lokal vilja borde vara lika mycket värd som de som önskar sammanslagning. Mot bakgrund av vad jag här anfört vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att kommuner som vill dela sig kan få ekonomiskt bidrag i utredningsarbetet, på likartat sätt som de som önskar slå samman kommuner? 2.Vilka avsikter har statsrådet med det aviserade stödet till utredningar om sammanslagning av kommuner?
ip · GS1086 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:86 av () till utbildningsminister om åtgärder mot mobbning Mobbning är ett trauma som tusentals och åter tusentals elever upplever. Det riskerar att slita sönder dem inifrån, rasera självkänslan och i det långa loppet leda till destruktiva beteenden. Varje fall av mobbning är en kränkning av människovärdet och det enda rimliga är därför nolltolerans mot all form av mobbning. Både elever, skolpersonal och föräldrar har ett ansvar för att vi ska komma till rätta med mobbningen. Genom samarbete, långsiktighet och ett tydligt värdegrundsarbete kan detta ske. Trots många genomförda projekt mot mobbning och trots ligger mobbningsfrekvensen på svenska skolor kvar på ungefär samma nivå som . I Brottsförebyggande rådets senaste nationella undersökning (, 2003) svarade av tillfrågade flickor och av tillfrågade pojkar att de blivit mobbade ofta eller . Dessa siffror bekräftas av som uppskattar antalet mobbade elever till ca 100 000, vilket motsvarar av eleverna. Detta är en siffra som varit . Utvidgas begreppet mobbning till om eleverna har blivit illa behandlade svarar uppemot hälften, , ja på den frågan. Vidare framkommer att av eleverna känner oro eller obehag av att gå till skolan. Fler än var fjärde elev har varit utsatt för verbala sexuella kränkningar och lika stor andel med invandrarbakgrund har blivit utsatta för kränkningar kopplade till deras ursprung. Var tionde elev har blivit kränkt genom skällsord och ryktesspridning kopplade till homosexualitet. Vissa grupper är alltså mer utsatta för kränkande behandling än andra vilket aldrig kan accepteras. En färsk utvärdering från (NU -03) visar på brister i tillämpning av värdegrunden i den vardagliga skolverksamheten: Endast var fjärde elev uppger att lärare eller någon annan vuxen ingriper genast om en elev blir mobbad. I grunden handlar mobbning om brist på empati och inlevelseförmåga i andra människors smärta. Därför behöver eleverna få bearbeta och utveckla sin kompetens på detta område. Detta hör nära samman med arbetet med skolans värdegrund som måste intensifieras. När de värderingar som finns i skolformernas läroplaner naturligt integreras i skolvardagen gynnas en trygg miljö där elever kan slippa den smärta som mobbning orsakar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka problemen med mobbning i den svenska skolan? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka och utveckla arbetet med värdegrunden?
ip · GS1087 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:87 av () till utbildningsminister om studenters ekonomiska trygghet Samhället är och blir i allt högre grad ett kunskapssamhälle, där förmågan att lära nytt blir en överlevnadsfråga. Genom ett väl fungerande studiestöd ges fler tillfälle att lära och vara aktiva och delaktiga i kunskapssamhället. Studenterna har dock gått från att vara en homogen grupp till en mycket heterogen grupp. Det finns stor spridning i hur studenternas livssituation ser ut: unga, äldre, utan barn, med barn, singlar, par, rika, fattiga. Men den sociala och könsmässiga snedrekryteringen består. Studiestödet måste göra det ekonomiskt möjligt för alla att studera oavsett bakgrund. Ett övergripande problem med studiemedelssystemet är att det är dåligt integrerat med övriga delar av trygghetssystemet. Studenter får inte ta del av socialförsäkringssystemen på samma villkor som andra samhällsmedborgare. Denna diskriminering drabbar oftast kvinnor hårdare än män. Studenter med barn är en studiesocialt och ekonomiskt utsatt grupp på grund av att föräldraförsäkringen inte är anpassad efter studenter och att studenter med barn har höga fasta kostnader. De studerande i behöver ett finansieringssystem som är tryggt, rättvist och förutsägbart. För alla studenter som uppbär studiemedel finns en sjukförsäkring som innebär att om sjukperioden varar avskrivs lånen för tiden därefter. utgör alltså karenstid. Denna försäkring gäller dock bara vid heltidssjukskrivning. Att studenternas karenstid är satt gör att det blir mycket kostsamt för en student att vara sjuk. Studenters faktiska karenstid är unik i . Studier i mer begränsad omfattning kan vara den bästa chansen att komma tillbaka för en person som blivit sjuk. De positiva effekterna för både samhället och den enskilde är uppenbara om förutsättningarna att kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid ökar. Flera studier bekräftar att studenternas alkoholvanor innebär ett klart riskbeteende. En studie från 2002 som kartlagt alkoholvanorna hos 4 000 studenter visar att ungefär en tredjedel av de unga studenterna har en hög alkoholkonsumtion. Undersökningen visade också att de flesta normaliserar sitt drickande efter , men de som dricker mycket fortsätter med det. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka studenternas trygghet?
ip · GS1088 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:88 av () till jordbruksminister om konsekvenser av jordbruksreformen Den reform som genomförs av den gemensamma jordbrukspolitiken är mycket omfattande. Reformen syftar till att göra produktionsinriktningen mera styrd av vad som efterfrågas på marknaden och mindre styrd av EU-ersättningarnas utformning. Detta är den önskade effekten av reformen, det finns även oönskade effekter, varav en är de stora omfördelningarna av stödvolymer mellan olika brukare. Generellt sett kan sägas att stöden omfördelas från intensiva till mer extensiva producenter. En grupp som uppenbart riskerar att förlora stora summor är större intensivare nötköttsproducenter. Det finns något hundratal företag i hela landet som förlorar verkligt stora summor. I denna kategori finns producenter som relativt investerat i sin produktion, nu riskerar dessa att tappa möjligheten att klara ränta och amortering på sina investeringar. Vi riskerar också att tappa en stor och betydelsefull del av svensk nötköttsproduktion och förädling. Enligt mitt sätt att se på denna problematik har samhället ett ansvar när man snabbt, genom politiska beslut, ändrar förutsättningarna för enskilda företagare. Mina frågor till ministern blir därför: Vad avser ministern att göra för att inte svensk nötköttsproduktion ska förlora volymer? Vad avser ministern att göra för att mildra effekterna för de som drabbats hårdast av minskningar, till följd av den nya jordbrukspolitiken?
ip · GS1089 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:89 av () till statsrådet om kommunikationsnätet i är en integrerad arbetsmarknad. Det kräver ett stort, väl anpassat och effektivt kommunikationsnät. Detta utgör grunden för att hela regionen ska kunna utvecklas. I detta kommunikationsnät ingår såväl lönsamma som mindre lönsamma järnvägar. Rikstrafikens roll att samordna och utveckla den interregionala kollektiva persontrafiken och att upphandla trafik som är samhällsekonomiskt motiverad men företagsekonomiskt olönsam blir därmed viktig. Tyvärr kan vi konstatera att trafikinskränkningar skett, med mycket kort varsel, på sträckor som , Uven och nattåget Luleå@Avesta@Göteborg samt den aviserade neddragningen av trafiken i Bergslagen. Sträckan Uppsala@Västerås@Eskilstuna@Norrköping, den så kallade Uven ifrågasätts . har beslutat att avsluta sitt engagemang i trafiken när avtalet går ut på grund av bristande ekonomiska resurser. Sedan beslutet fattats har Rikstrafiken tillförts extra budget vilket borde medföra en omprövning av beslutet. Detta har Rikstrafiken uppenbarligen inte för avsikt att göra. Uven-trafiken är en viktig regionalpolitisk fråga. De ökade möjligheterna till pendling ger arbetsgivare större utbud av arbetskraft. Rikstrafikens avsiktsförklaring innebär, i mest gynnsamma fall, att trafiken halveras. Mest troligt är att trafiken helt upphör. För att uppnå en utveckling, i positiv riktning, som tillvaratar dessa orters utvecklingskraft krävs akuta åtgärder. Mina frågor till statsrådet är: 1.Vad avser statsrådet att göra för att Rikstrafikens uttalade uppdrag fullföljs? 2.Vilka akuta åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge den inre delen av möjlighet att "leva"?
ip · GS1090 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:90 av () till utrikesminister om palestinska barns och ungdomars situation Palestinska barns och ungdomars situation blir mer och mer ohållbar. Barnen lever under psykosocial stress och många drabbas av allvarliga symtom, som hotar deras normala utveckling. Enligt svenska har situationen för de palestinska barnen på och i försämrats dramatiskt . Barns rätt till skydd, utbildning och hälsa, överlevnad och utveckling kränks . I en rapport från och brittiska Save the Children Growing Up Under Curfew , har 380 palestinska barn fått berätta om sin situation. Den bild barnen ger är mycket oroväckande. skyddsregler vid frihetsberövande, mot tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, liksom rätten till ett särskilt skydd under hela rättsliga processen ska gälla alla barn . Men skyddsreglerna tillämpas inte av de israeliska myndigheterna när det gäller palestinska barn och ungdomar. I stället gäller särskilda militära lagar som till exempel gör att barn så unga som kan frihetsberövas. Det militära våldet är närvarande i de palestinska barnens livsmiljö, som om det vore en helt naturlig företeelse. Jag vill härmed fråga ministern vad hon och den , även inom EU, gör för att hjälpa de palestinska barnen till ett bättre liv.
ip · GS1092 · 2004-10-29 00:00:00 — Interpellation 2004/05:92 av () till statsrådet om bidrag från Sida till har, enligt uppgifter från , erhållit bidrag från Sida, bland annat för att framställa en bok om . I boken hävdas att är en demokrati där man respekterar de mänskliga rättigheterna. I boken står bland annat att läsa att "Ingen på straffas för sina tankar" och att "@@@ är en av grundstenarna i demokrati" samt att ingen har torterats eller "försvunnit" sedan tog makten och att "Kubanerna kan känna sig stolta över sina landvinningar när det gäller de mänskliga rättigheterna." Så beskriver en kommunistisk diktatur som förföljt, fängslat, torterat och dödat tiotusentals människor för deras åsikters skull och deras krav på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Det är helt orimligt att svenska skattepengar används för att finansiera denna form av kommunistisk propaganda, lögner och historieförfalskning. Min fråga till statsrådet är vad hon avser att vidta för åtgärder för att skattemedel inte ska gå till att finansiera denna sorts propaganda.
ip · GS10100 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:100 av () till statsrådet om bostadspolitikens mål har beslutat om målen för bostadspolitiken. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomisk och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Bostadspolitiken är en av de största frågorna för alla människor och inte minst för ungdomarna. För många ungdomar är bristen på bostad det mest akuta problemet där otrygga andra- eller tredjehandslägenheter är det enda alternativet. Att kunna välja var eller hur de vill bo är blott en utopi för bostadslösa utanför bostadsmarknaden. Förtroendet för den nationella bostadspolitiken har under en alltför legat på mycket låga nivåer. Vi har från sida därför krävt under en följd av år att bostads- och samhällsplaneringsfrågorna ska ges en större tyngd inom och samlas i ett eget departement. Det är därför med tillfredsställelse som vi ser att regeringen har lyssnat till kritiken och tillsatt en minister med eget departement för dessa angelägna frågor. Såväl intresse som förväntningar är stora; kommer bostadspolitiken att få ett uppsving och min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de bostadspolitiska målen ska uppfyllas?
ip · GS10101 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:101 av () till vice statsminister om betalningsansvar för polisiär bevakning av kultur- och idrottsarrangemang I polisens uppgifter ingår att upprätthålla den allmänna ordningen vid större publika arrangemang. Där ingår exempelvis allt från regeringsevenemang som Förintelsekonferenserna i via stora musikkonserter i till fotbollsderbyn i mellan allsvenska klubbar som AIK och Hammarby. Enligt samstämmiga @ och återkommande @ uppgifter betyder dessa omfattande polisiära bevakningsuppgifter såväl att polisen åsamkas betydande kostnader för beordrad kommendering, ofta på så kallad obekväm arbetstid, som att andra arbetsuppgifter eftersätts. Kommenderingarna om ordningsupprätthållande innebär också att mycket stora avbrott i andra rutiner blir resultatet för många poliser till men för effektiviteten i verksamheten. Frågorna som inställer sig mot denna speciella bakgrund är egentligen två: 1.Vad ska polisen göra? Ingår det i polisens prioriterade uppgifter att svara för ordningen vid exempelvis större publika arrangemang där anordnaren inte är en myndighet? 2.Vem ska stå för kostnaderna för den polisiära insats som anses behövlig vid sådana arrangemang? Anordnaren av det aktuella arrangemanget? Frågorna hänger samman i så måtto att ersättningsfrågan, både vad gäller pengar och tillgången på polis, tvingar fram prioriteringar som ryms under den första delfrågan. Därför är ersättningsfrågan central för att polisen ska ha möjlighet att prioritera sådan verksamhet @ exempelvis brottsutredning och brottsspaning, som annars måste eftersättas @ exempelvis för just bevakning av den allmänna ordningen vid stora kultur- och sportarrangemang. Mot denna bakgrund anhåller jag om att till vice statsministern få ställa följande fråga: För vilka polisiära ordningsinsatser bör enligt statsrådets bedömning exempelvis idrottsklubbar och musikkonsertarrangörer betala?
ip · GS10102 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:102 av () till finansminister om hushållsnära tjänster Sänkta skatter för att ge hushållen möjlighet att köpa hushållsnära tjänster såsom tapetsering, golvläggning eller städning är en fråga som har debatterats i . Men dessvärre har den svenska debatten gått fel. I stället för att debattera möjligheten till nya jobb och företagande har regeringsrepresentanter valt att förringa och förminska debatten genom att prata om "pigjobb". Finansministerns företrädare var klar på sin sak. Skattesänkningar för hushållsnära tjänster skulle bara ske på en del av marknaden @ nämligen den del som handlar om tapetsering och golvläggning (ROT-avdraget). Men den del som handlar om städning och tvätt där var det inte tal om några som helst skattelättnader. Vid en tidigare interpellation svarar dåvarande finansminister : "Jag tycker inte att alla andra skattebetalare ska ställa upp med sina plånböcker för att ge hjälp med städningen hemma eller med fönsterputsningen eller något annat hos personer som har en ganska god inkomst." Sedan det svaret har mycket hänt. Vi har kunnat se den finska succén där 8 000 nya jobb har skapats, och många små företag. I är det framför allt småbarnsföräldrar som köper tjänsterna, inte "personer med en ganska god inkomst". Vi har också i röstat för en skattelättnad för en del av marknaden för hushållsnära tjänster, nämligen, reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Och sist, men inte minst, vi har fått en ny finansminister som förhoppningsvis är beredd att tänka om och tänka nytt. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga finansministern om han är beredd att tänka om och tänka nytt och erkänna att sänkt skatt på fönsterkarmsmålning genererar lika många jobb som skatt på fönsterputsning.
ip · GS10103 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:103 av () till statsrådet om hushållsnära tjänster Hur vi på ett bra sätt ska kunna förena familjeliv med arbetsliv är en ständigt aktuell fråga. Likaså hur det betalda respektive obetalda arbetet fördelas mellan kvinnor och män. I jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen 2005 (Prop.2004/05, Bilaga 4) slås det fast att kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män och att den huvudsakliga orsaken till detta är den skeva fördelningen av ansvar för arbete med hem och familj. Den ojämna fördelningen av betalt förvärvsarbete och obetalt omsorgs- och hushållsarbete mellan kvinnor och män är särskilt uttalad bland föräldrar. Kvinnor med barn i åldern 0@17 år, särskilt sammanboende mödrar, utför mer obetalt hemarbete och har mindre fri tid än någon annan grupp. Alltså är det kvinnor som tar ansvaret för att familjens tidsekvation ska gå ihop och det är kvinnor som tar konsekvenserna i form av stress, lägre lön och deltidsarbete. En överväldigande majoritet, , av de deltidsarbetande är kvinnor. I samhällsdebatten framförs ibland förslag om så kallade skattesubventionerade hushållnära tjänster. Ett av motiven sägs vara att komma till rätta med de brister i jämställdheten som redovisas ovan. Mot detta ska ställas uppfattningen om att skattesubventionerade hushållsnära tjänster tvärtom konserverar stereotypa föreställningar om kön. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jämställdhetsministern: 1.Har jämställdhetsministern för avsikt att, inom ramen för jämställdhetspolitiken, ta några initiativ i frågan om skattesubventionerade hushållsnära tjänster? 2.Om ja, vilka insatser kan bli aktuella och vilka initiativ avser jämställdhetsministern att vidta?
ip · GS10107 · 2004-11-01 00:00:00 — Interpellation 2004/05:107 av () till statsrådet om jämställd vård och omsorg Område efter område inom hälso- och sjukvården uppvisar stora skillnader i behandling och omhändertagande mellan kvinnor och män. Skillnader som inte har sin grund i skillnader vad gäller behov, sjukdomsbild eller medicinska skillnader. Vi kan därför konstatera att skillnaderna i bemötande och behandling har sin grund i vilket kön patienten har och inte i de medicinska behoven. Det är ett direkt brott mot hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf om en god hälso- och sjukvård på lika villkor för hela befolkningen. tycks det bara gälla män. I den rapport som presenterade 2004 Jämställd vård @ konstateras det att visserligen finns det få skillnader mellan kvinnor och män när det gäller vårdens medicinska resultat om man mäter överlevnad, livskvalitet och överlevnad. Men varnar för att statistiken kan vara bristfällig och att det krävs en grundligare analys. Kvinnor rapporterar till exempel oftare biverkningar av läkemedel och läkemedelsrelaterad sjukdom och får mer sällan del av de nyare och dyrare läkemedlen. Kvinnors symtom tolkas dessutom ofta utifrån en manlig norm varför bland annat hjärtinfakter ibland har underdiagnostiserats. Det är bara några exempel på de skillnader som kan iakttas. I regeringens hälso- och sjukvårdspolitik finns det en avsaknad av genusperspektiv. Den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdens förslag om en traditionell läkarroll och införandet av begreppet familjeläkare samt avsaknaden att nämna de yrken inom hälso- och sjukvården som domineras av kvinnor är bara ett exempel på bristen på genusanalys. Vård och äldreomsorgsminister har självfallet ett stort ansvar för hälso- och sjukvårdens utformning men då de skillnader som vi kan iaktta inom hälso- sjukvården bygger på könsmaktsstruktur bör det därför vara ett ansvar också för den minister som har det övergripande ansvaret för jämställdheten. Mina frågor till statsrådet är därför: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att på ett övergripande plan komma till rätta med ojämlikheten inom hälso- och sjukvården? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att gemensamt med socialministern utforma hälso- och sjukvårdspolitiken så att ojämlikheten minskas?