ip · GR10416 · 2004-04-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:416 av () till försvarsminister om Försvarsmaktens grundorganisation Vid regeringssammanträdet fattades beslut om tillsättning av en arbetsgrupp () för att utarbeta underlag för en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten inför detta års försvarsbeslut. I samband med tillsättningen fattades också beslut om vilka riktlinjer som skulle gälla för gruppens arbete. I en särskild bilaga till regeringsbeslutet angavs de utgångspunkter, uppgifter och aspekter som arbetsgruppen ska anlägga på sina förslag. Särskilt de sistnämnda är av intresse eftersom de kommer att vägleda gruppen i valet av vilka förband som kommer att avvecklas, finnas kvar eller eventuellt flyttas. De olika aspekterna, som synes sakna inbördes prioritering, redovisas under olika rubriker. Först nämns försvarspolitiska och ekonomiska aspekter, vilka i stor utsträckning hänger samman. Som en särskild, tredje punkt anges att regionalpolitiska aspekter ska vägas in vid utformningen av grundorganisationen. Berörda regioners sårbarhet ur regionalpolitisk och arbetsmarknadspolitisk synvinkel ska beaktas. Därtill ska, enligt regeringen, särskild hänsyn tas till försvarsmaktsberoendet, det vill säga andelen sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till det totala antalet sysselsatta. Försvarsmakten har fyra välkända huvuduppgifter: att försvara landet mot väpnat angrepp, att skydda dess territoriella integritet, att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och att stärka samhället vid svåra påfrestningar i fredstid. Även om vissa av dem är föremål för diskussion och kan komma att ändras, så anger huvuduppgifterna vad myndighetens resurser kan och bör användas till. Därmed bör de även styra överväganden kring en framtida grundorganisation. När det gäller de regional- och arbetsmarknadspolitiska aspekterna saknar dessa motsvarande koppling. I stället för att stärka myndighetens förutsättningar att lösa nuvarande och framtida uppgifter riskerar de att få en rakt motsatt effekt. Genom att väga in försvarsovidkommande hänsyn kan inte en effektiv medelshantering garanteras. Vi får helt enkelt inte bästa möjliga försvar för de resurser som anslås. Under föregående höst frågade jag försvarsministern om hon var beredd att vidta några åtgärder för att garantera att den framtida grundorganisationen i större utsträckning skulle styras av Försvarsmaktens huvuduppgifter. Svaret blev att hon ansåg direktiven om beaktande av regional- och arbetsmarknadspolitiska aspekter som rimliga. Överbefälhavaren har ifrågasatt de för försvaret ovidkommande hänsyn som direktiven till rymmer. Förvisso menar han att det finns ett samhälle utanför Försvarsmakten som måste beaktas, men att priset för detta knappast ska betalas över anslagen till försvaret. Det finns en tydlig önskan inom Försvarsmakten att få redovisa ett som det kallats "kliniskt" förslag fritt från regional- och arbetsmarknadspolitiska hänsyn. Men eftersom arbetsgruppen består både av tjänstemän från departementet och Försvarsmakten samt styrs av försvarsfrämmande direktiv, riskerar såväl som skattebetalarna att inte få ta del av professionens förslag till ny grundorganisation. Det blir då omöjligt, i vart fall före beslutet, att urskilja den prislapp som Försvarsmakten menar sig inte kunna ta ansvar för. Ytterst kan naturligtvis , med stöd av riksdagsordningen, begära ett yttrande från Försvarsmakten i frågan. Om det är vad som krävs för att ett alternativ fritt från regional- och arbetsmarknadspolitik ska presenteras avser liberalerna att i försvarsutskottet väcka ett sådant initiativ. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag nu ställa följande frågor till försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att regeringen i sitt kommande förslag till ny grundorganisation i praktiken inte ska frångå det beslut som fattat om Försvarsmaktens huvuduppgifter? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att det förslag som når fram till offentliggörs självständigt eller på annat sätt görs spårbart i kommande proposition? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att Försvarsmaktens företrädare ska kunna uttrycka en avvikande mening i arbetsgruppens slutliga förslag till ny grundorganisation? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att göra det möjligt för Försvarsmakten som myndighet att lägga ett strikt professionellt förslag på ny grundorganisation, fritt från regional- och arbetsmarknadspolitiska aspekter? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att ansvar, enligt vår konstitutionella ordning, i efterhand ska kunna utkrävas av myndigheten för eventuella felbedömningar?