ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10494 · 2004-05-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:494 av () till statsrådet om diskriminering på krogar och serveringstillstånd Enligt lag är det straffbart för näringsidkare att särbehandla personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning. Detta gäller även personal som är anställd av näringsidkaren eller på annat sätt handlar på dennes uppdrag. Exempelvis är det straffbart att neka en person tillträde till en restaurang på dessa grunder. Straffet kan bli böter eller fängelse, och i fråga om restauranger kan serveringstillståndet dras in enligt 7 kap. 7 och 19 §§ alkohollagen. Dessutom finns det ett förbud mot diskriminering i samband med yrkesmässigt tillhandahållande av varor och tjänster i lagen om förbud mot diskriminering (2003:307). Trots dessa förbud får vi återkommande rapporter om personer som har blivit diskriminerade på restauranger och nattklubbar på grund av hudfärg eller sexuell läggning. För en näringsidkare inom restaurangbranschen innebär ett förlorat serveringstillstånd ofta en stor ekonomisk förlust, således är detta också en sanktion som på ett effektivt sätt kan verka för att lagarna mot diskriminering följs inom denna bransch. kan en restaurang förlora sitt serveringstillstånd om den som innehar tillståndet fälls i domstol för olaga diskriminering; men i praktiken sker detta dock väldigt sällan @ den reella risken att förlora tillståndet är ringa, och så blir därmed sanktionens avskräckande effekt. En tydligare koppling av rätten till serveringstillstånd till näringsidkarnas efterlevnad av lagstiftning mot diskriminering skulle göra lagstiftningen på detta område mer effektiv. Ett tänkbart tillvägagångssätt skulle vara att antidiskrimineringsvillkor skrivs in i serveringstillståndet så att tillståndet per automatik dras in vid fall av diskriminering. Diskriminering inom krog- och restaurangbranschen är ett utbrett problem i , och bidrar till ökade klyftor och segregation. Att problemet är utbrett och består, trots att det finns lagstiftning på området, pekar på nödvändigheten i att skärpa relevant lagstiftning ytterligare. Min fråga till statsrådet är ifall han avser att införa en antidiskrimineringsklausul som innebär en automatisk indragning av serveringstillstånd i de fall en näringsidkare inom restaurangbranschen döms för diskriminering.
ip · GR10495 · 2004-05-13 00:00:00 — Interpellation 2003/04:495 av () till statsrådet om hörselskador och kvinnors utslagning från arbetslivet har presenterat sin årliga rapport. Av denna framgår bland annat att alltfler kvinnor drabbas av hörselskador. finns över 500000 hörselskadade i åldrarna . Andelen hörselskadade i arbetsför ålder har ökat snabbt . är andelen män med hörselskador större än andelen kvinnor, mot . Andelen kvinnor har dock ökat. Exempelvis har andelen av kvinnorna i åldrarna som är hörselskadade ökat från 3,till 6,under åren 1992@2002, enligt en SCB-undersökning 2002. I denna ställdes frågan: "Kan du utan svårighet höra vad som sägs i samtal mellan flera, med eller utan hörapparat?" Det är ont om forskning kring hörselskador, men enligt forskare finns främst tre orsaker till hörselnedsättning: genetiska faktorer, bullriga ljudmiljöer och åldersnedsättning. Även forskningen kring vilka orsaker som medverkar till att hörselskadorna ökar bland kvinnor är otillräcklig. Men då det är en tydlig trend måste svaret ha samband med förändringar i livssituationen. Det är oroväckande när en så stor grupp kvinnor som de , mitt i en mycket aktiv livsperiod med yrkesliv och familjebildning, har en brant stigande hörselskadekurva. En möjlig orsak kan vara att kvinnodominerade arbetsplatser blivit alltmer bullriga och högljudda, till exempel skola och förskola, medan traditionellt manliga arbetsplatser blivit bättre på att förebygga bullerskador. Eller har kvinnor mer bullriga fritidssysselsättningar ? Frågorna är än så länge obesvarade, och helt klart är att det krävs mer forskning kring orsakerna till dessa alarmerande rapporter. Undersökningar visar att hörselskadade är överrepresenterade vad gäller sjukersättning, tidigare förtidspension, och andelen stiger. Detta gäller i synnerhet kvinnor. Statistik från SCB visar att var femte hörselskadad kvinna har sjukersättning. Även när det gäller orsakerna till varför så många hörselskadade inte fungerar i arbetslivet och varför kvinnorna lättare slås ut saknas ordentlig forskning. En orsak kan vara att brist på hjälpmedel, till exempel konferenssystem och förstärkare till telefon, medför att de hörselskadade inte kan kommunicera på samma sätt som de som har fullgod hörsel. I dagens arbetsliv, där kommunikation är en viktig del, kan detta att inte höra bli ödesdigert och bidra till att man inte kan fullfölja sina arbetsuppgifter @ och dessutom hamnar utanför arbetsgemenskapen. Genom tidiga och enkla insatser med rehabilitering skulle emellertid fler hörselskadade kunna stanna kvar i arbetslivet. Forskningsinsatser inom detta område bör ges högre prioritet och hörselnedsättning bör uppmärksammas mer. Tidiga insatser, till exempel genom installation av hjälpmedel och en förbättrad arbetsmiljö, skulle kunna medverka till att fler hörselskadade kan stanna kvar i arbetslivet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att vidta åtgärder för att fler personer som fått hörselskador ska kunna stanna kvar i arbetslivet?
ip · GR10496 · 2004-05-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:496 av () till statsrådet om Sida och den palestinska myndigheten Efter externa påstötningar släpptes docent hemligstämplade rapport om den palestinska myndigheten (PA) av Sida. har rapporten gett eko i medierna och på den politiska arenan, såväl i som utomlands. Docent rekommenderade att biståndet till PA skulle upphöra, inte bara på grund av den omfattande korruptionen, utan för att var i färd med att lägga all väsentlig makt under sig och att bygga upp ännu en polisstat i . Detta var alltså långt innan den palestinska intifadan och våldet hade börjat. Docent ansåg däremot att biståndet till det palestinska folket skulle fortsätta, men inte till den palestinska myndigheten. Enligt Sida "hemligstämplades rapporten i när försökte stötta den fredsprocess som då aktivt pågick. För var det viktigt att behålla de båda parternas förtroende. Rapporten som innehöll starka omdömen om palestinska eller israeliska företrädare riskerade att skada parternas förtroende. Hemligstämplingen var då en normal åtgärd. har läget i konflikten ändrats." Detta svar synes vara en efterkonstruktion. Det är svårt att se hur en rapport av en oberoende svensk forskare skulle ha påverkat fredsprocessen negativt 1997. Kritik mot enskilda israeliska och palestinska ledare har framförts i medierna och av politiker, såväl före som efter 1997. Rapporten var också hemligstämplad hos UD. Sida säger: "Huvuddelen av våra pengar går direkt till projekt som genomförs i den palestinska befolkningens närmiljö i samarbete med det civila samhället, decentraliserad förvaltning, FN och andra internationella organisationer." Jag läser vidare i Sidas årsrapporter och kan inte se vilka mottagarna för medlen till och är. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att bringa klarhet i varför ovannämnda rapport hemligstämplades på Sida och vid UD?
ip · GR10497 · 2004-05-14 00:00:00 — Interpellation 2003/04:497 av () till utbildningsminister om etablering av fristående skolor Utgångspunkten för socialdemokratisk skolpolitik är att hela skolväsendet ska präglas av rättvisa villkor, demokratisk insyn och likvärdig kvalitet. Detta gäller även vid etablering av fristående skolor. I skollagen regleras villkoren för att fristående skolor ska godkännas. Om en fristående skola uppföljer skollagens kriterier har friskolan rätt till bidrag från elevens hemkommun. Beslutet fattas dock av . De kriterier som sätts upp måste bygga på en helhetsbedömning innan en fristående skola berättigas till bidrag. Faktorer som skolans storlek, geografiska läge, utbildningens innehåll, samt om skolan skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i kommunen eller i närliggande kommuner ska ha betydelse vid godkännande av fristående skolor. En väsentlig skillnad mellan kommunala och fristående skolor är att kommunen alltid har det yttersta ansvaret för att erbjuda alla barn och ungdomar i kommunen en god och likvärdig utbildning. Därför måste det finnas en balans mellan offentliga och fristående skolor så att kommunen ges faktiska möjligheter att ta sitt övergripande ansvar. Det finns en osäkerhet huruvida bedömningskriterierna från tillämpas konsekvent. Framför allt finns inte tillräckliga metoder för kvalitetssäkring. Frågan om fristående skolor som bygger på religiös trosriktning, så kallade konfessionsskolor är under debatt. Det är hög tid att bättre tydliggöra förutsättningarna för etablering av fristående skolor. Mot den bakgrunden vill jag fråga vad han tänker ta för initiativ i syfte att skärpa kriterierna för etablering, kvalitetssäkring och uppföljning av fristående skolor.
ip · GR10500 · 2004-05-18 00:00:00 — Interpellation 2003/04:500 av () till näringsminister om industrijobben och avvecklingen av kärnkraften Tillgången till billig elektricitet har varit en av förutsättningarna för den starka ekonomiska tillväxt som upplevde under större delen av . Vår goda tillgång på vattenkraft har givit våra basindustrier skog, papper, gruvor och stål både billig och miljövänlig el. När vattenkraften inte längre gick att bygga ut säkrade kärnkraftsprogrammet en fortsatt produktion av miljövänlig el till rimlig kostnad som också minskade vårt beroende av importerad olja. En kvarts miljon människor arbetar inom den elintensiva industrin som står för i exportinkomster . Via underleverantörer ger den elintensiva industrin arbeten till många fler i både industri- och tjänsteföretag. Just nu går den svenska industrin genom en lågkonjunktur som visar sig i förlorade arbeten. får vi nya exempel på hur svenska industriföretag lägger ned eller bantar verksamheter i och flyttar tillverkning till länder där lönekostnaderna är lägre. har 100 000 arbeten försvunnit från den svenska industrin. Det rör sig om nästan 3 000 arbeten . håller regeringen fast vid planerna att ytterligare försämra den svenska industrins konkurrenskraft genom att driva igenom den förtida avvecklingen av våra återstående kärnkraftsreaktorer. Jag frågar därför näringsminister om inte han är orolig för att den förtida kärnkraftsavvecklingen kommer att försämra den svenska basindustrins förutsättningar ytterligare och innebära ännu fler förlorade industriarbeten.
ip · GR10501 · 2004-05-17 00:00:00 — Interpellation 2003/04:501 av () till utbildningsminister om yrkesutbildning för vuxna Det råder stor brist på yrkesutbildade hantverkare och än mer påtaglig kommer denna brist att vara . saknas yrkesutbildning för vuxna som gått annat program än ett yrkesförberedande program på gymnasiet. är sämst i på att värdesätta ett gott yrkeskunnande och där man efter genomgången utbildning kan säga sig ha en yrkesutbildning. Detta gäller både om man gått ut ett hantverksprogram eller vill ändra sitt yrkesval och omskola sig som vuxen. Utan att för den skull vara arbetslös! finns målet från regeringen att ska gå vidare till högre studier efter en gymnasieexamen. Vilket ansvar har regeringen att också säkerställa deras eftergymnasiala utbildning ? kan en murare omskola sig till ingenjör @ men en ingenjör har inga eller i varje fall ytterst små möjligheter att omskola sig till murare. Mina frågor till utbildningsministern blir därför : - Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att också vuxna som vill omskola sig till ett hantverksyrke kan finna bra möjligheter till detta? - Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att garantera dessa vuxna elever samma ekonomiska situation som man som vuxen har när man studerar @ eller omskolar sig @ på högskola? - Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkerställa att elever på en yrkesförberedande linje kommer att kunna fullfölja sin yrkesutbildning efter gymnasieexamen?
ip · GR10503 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:503 av () till socialminister om åtgärder mot "ålderism" I den forskning som belyser åldersnormer har begreppet "ålderism" börjat användas. En definition av begreppet lyder "stereotypa föreställningar eller diskriminering som utgår från en människas ålder". Ålder spelar självfallet en viktig roll när det handlar om indelningen av livet i olika faser. Att livet levs i kronologisk ordning tillhör naturens gång. Det handlar om skolgång, arbete och livet efter pensioneringen. finns många tecken på att människor lägger större vikt vid andra förhållanden och roller när man ser på livsutvecklingen. Detta återspeglas också i viss åldersforskning under begreppet "livsloppet". Med livsloppsperspektivet öppnas möjligheter till nya inriktningar och karriärer. Möjligheter att dröja kvar, backa eller börja om. Livsloppsperspektivet genomsyrar slutbetänkandet från äldreberedningen Senior 2005 som förutsätts ligga till grund för regeringens äldrepolitik. Attityderna till åldrande och äldre människor måste ständigt granskas utifrån en etisk grundsyn. Bilden av äldre människor bestäms i hög grad av samhällets strukturer och maktförhållanden. I det svenska samhället är bilderna övervägande negativa. Bilden av äldre människor är i hög grad konsumentens och inte producentens. Maktutövandet i är också i hög grad åldersuppdelat. Begreppet "ålderism" handlar i hög grad om attityder och dessa måste påverkas på många olika arenor. Men även regelverk och lagstiftning behöver ständigt ses över på detta område. Inom arbetslivet är diskrimineringen av äldre påtaglig. Äldre personer har stora svårigheter att behålla sin plats eller komma tillbaka till arbetslivet efter till exempel sjukskrivning. Det finns forskning som visar att ålder inte avgör människors kapacitet. Äldres erfarenhet och kompetens gör dem i själva verket ofta till skickliga och konkurrenskraftiga yrkesutövare. Den svenska lagstiftningen tar fortfarande inte upp diskriminering på grund av ålder. Inom EU har åldersdiskrimineringen dock satts på dagordningen. I den stadga som antogs i anges att diskriminering på grund av ålder ska vara förbjuden. Där sägs att unionen ska erkänna och respektera de äldres rätt till ett värdigt och oberoende liv och till att delta i det sociala och kulturella livet. Mina frågor till statsrådet blir därför: På vilket sätt vill statsrådet motverka en tilltagande negativ "ålderism" i samhället? När avser statsrådet överlämna ett förslag till om förbud mot diskriminering på grund av ålder?
ip · GR10504 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:504 av () till socialminister om apoteksmonopolet Ett av färskaste monopol, apoteksmonopolet , prövas nu av och möjligheten finns att monopolet kommer att falla genom ett domstolsutslag. Det vore att det föll, eftersom det nu bara är , och kvar i världen som förbjuder försäljning av huvudvärkstabletter av någon annan än staten. Ingenting är avgjort ännu, men det är viktigt att som lagstiftande församling är förberedd på denna utveckling. Skulle monopolet falla genom en dom i , är det viktigt att alla nya aktörer som då kommer in på marknaden ges tydliga och enkla regler att hålla sig till från början. Ett vanligt sätt att lagstifta är att berört verk utformar kompletterande bestämmelser som inlemmas i den svenska lagstiftningen genom en ramlag. Men att skriva sådana bestämmelser tar tid. Ytterst ansvarig för att så sker är regeringen, eftersom och dess verksamhet lyder direkt under . Jag vill därför fråga socialministern, som chef för : Har ministern verkat för direktiv till om att förbereda sig inför generaladvokatens uttalande och den dom som väntas i frågan om det svenska apoteksmonopolets vara eller inte vara?
ip · GR10505 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:505 av Per () till näringsminister om Patent- och registreringsverkets nuvarande bolagsavdelning Efter beslut av kommer PRV:s nuvarande bolagsavdelning att avknoppas från PRV och bli en självständig myndighet, , . Enligt gällande regler ska varje avdelning finansiera sin verksamhet via avgifter. Den nuvarande bolagsavdelningen har inte till fullo kunnat täcka sina kostnader med hjälp av avgifter. Det finns emellertid förslag från PRV om effektiviseringar, vilka skulle resultera i besparingar på lågt räknat 50 miljoner . Om regeringen lägger fram dessa förslag för , skulle det krävas endast ett fåtal år för att få balans i det nya ekonomi. Och detta utan att några avgiftshöjningar skulle behöva genomföras. Det har kommit till min kännedom att det förs en diskussion om att överföra medel från patentavdelningen till den nya myndigheten. Detta skulle innebära ett avsteg från den gällande regeln att varje verksamhetsgren ska bära sina kostnader och dessutom resultera i att patentsökarkollektivet får betala två gånger för de investeringar, som är påkallade . Nya avgiftshöjningar för patentansökningar blir nödvändiga. Näringsministern har ju markerat uppfinnarnas och patentens betydelse för tillväxten i . Detta i samband med beslutet om en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt. Det är dessutom möjligt att ge en bra start genom att lägga fram lagförslag om bland annat ett annat kungörelseförfarande och elektronisk ingivning av årsredovisningar, för att bara nämna två exempel. Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att undvika att patentsökande drabbas av bolagsverkets svaga ekonomi?
ip · GR10508 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:508 av () till utbildningsminister om skolans finansiering välfärdssystem ställs inför svåra prövningar framöver. Kommunernas ekonomier sviktar, befolkningsutvecklingen innebär att andelen av befolkningen som är i arbetsför ålder minskar i relation till dem som inte är i arbetsför ålder och efterfrågan på välfärdens tjänster förväntas öka. Denna utveckling kan förväntas få stora effekter för finansieringen av skolan. I takt med att kraven ökar kommer det att bli allt svårare att tillse att skolan får tillräckliga resurser. Redan nu har kommunernas dåliga ekonomi slagit igenom i skolans verklighet. När kommunernas budgetar blir alltmer ansträngda ställs satsningar på skolan mot andra kommunala utgifter. Enligt en enkät som genomförts av har fyra av fem kommuner skurit ned på resurserna till skolan . De flesta framtidsanalyser tyder på att kommunernas ekonomier även fortsättningsvis kommer att vara mycket ansträngda. Det talas om kraftiga skattehöjningar bara för att klara nuvarande ambitioner. Önskar man dessutom öka ambitionerna inom till exempel skolan, barnomsorgen eller äldreomsorgen, blir ekvationen mycket svår att få ihop. I skollagens andra paragraf slås fast att "Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet". För att detta ska vara trovärdigt måste de resurser som tillställs skolan vara någorlunda lika i olika kommuner. måste finansieringen av skolan vara sådan att elever i behov av särskilt stöd får det stödet oavsett i vilken skola eller vilken kommun hon går i. Enligt varierar kommunernas kostnad för skolorna kraftigt. I kan skillnaden vara mer än per elev. Medan en elev i kostar kostar en elev i 83100. Det finns naturligtvis flera orsaker till skillnaderna, en orsak är skillnader i ambitioner, eller annorlunda uttryckt, skillnader i kommunpolitikers förmåga att prioritera skolan bland kommunala utgifter. Det blir allt tydligare att skolan behöver ett nytt finansieringssystem. Så länge skolan ska vara en av flera utgifter i en ansträngd kommuns budget kommer vi att få se fortsatta nedskärningar och fortsatt stora och kanske ökade skillnader i utgifter per kommun. Mycket talar för att skolans finansiering åter bör ske nationellt. Den nuvarande och framtida situationen i den kommunala sektorns ekonomi gör det svårt att säkerställa den likvärdiga skolan så länge finansieringen sker kommunalt. En nationell skolpeng måste klara att möta elevers olika behov och skolors olika behov. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att förändra finansieringen av skolan så att en likvärdig skola för alla möjliggörs?
ip · GR10509 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:509 av () till utbildningsminister om utbildning för hantverksyrken Många hantverksyrken är bristyrken. Situationen kan förvärras ytterligare och det finns beräkningar som anger att så kommer att behöva 100000 nya hantverkare. Hantverkssektorn omfattar omkring 300 olika yrken. Varje yrke fordrar specifik utbildning, vilket innebär att dessa yrken inte kan schabloniseras. Hantverksyrkena har i dagens utbildningssystem statusmässigt nedgraderats och alltför få ungdomar väljer att utbilda sig inom ett hantverksyrke trots att det finns goda utsikter till ett framtida arbete. Förutsättningarna för en vuxen att omskola sig till ett hantverksyrke är inte heller så goda. När det gäller samarbetet mellan skolans hantverksutbildningar och företagarna så skulle ett utökat samarbete kunna resultera i företagsförlagd hantverksutbildning med individuella lösningar och vara en bra kombination av "tankens skola" och "handens skola". Det finns en hantverksreserv i form av invandrare som är yrkesutbildade i sina hemländer. De har ofta med sig en lång tradition inom hantverksyrkena och denna reserv måste vi utnyttja mera än vad vi gör . Därför borde utbildningen i svenska språket få en inriktning mot yrkeslivet, vilket skulle öka motivationen hos den enskilde. För att klara efterfrågan på utbildade hantverkare krävs nytänkande och nya former för utbildning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till ministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att uppmuntra dagens ungdom att söka sig till hantverksutbildningarna? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stödja företagsförlagd hantverksutbildning? 3.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ta till vara den resurs som hantverksutbildade invandrare utgör?
ip · GR10510 · 2004-05-19 00:00:00 — Interpellation 2003/04:510 av () till finansminister om överföring av pensionsmedel I den uppgörelse som kom att ske med anledning av förändring i pensionssystemet bestämdes att staten skulle överta ett antal förpliktelser som tidigare låg på pensionsfondssystemet. Som kompensation för detta övertagande skulle staten ur dessa fonder få . Av dessa har 258 miljarder överförts . Flera remissinstanser uttryckte oro för att en alltför stor överföring skulle kunna påverka framtida utbetalningar negativt och därmed leda till så kallad automatisk underskottsbalansering. I den proposition som kom att ligga till grund för reglering och utbetalning noterades att en prövning om ytterligare medel skulle kunna ske för att införas budget. En eventuell ytterligare utbetalning ska enligt propositionen bedömas enbart utifrån att pensionssystemet inte drabbas av underskott . Underlagen för en sådan prövning håller nu på att tas fram. Dessa visar på en starkt ökad risk för underskott i systemet vid ytterligare överföring av medel. Beräkningarna visar även på att antaganden både vad gäller nettoinvandringen och tillväxten är högre än den historiska utvecklingen. Känslighetsanalyser har utförts av RFV vilka pekar på 140 miljarder i tillskottsbehov vid ett pessimistiskt scenario. Med de underlag som finns framme och de beräkningar och simuleringar som sker känns framtiden osäker för fondernas utveckling och avkastning. Jag vill fråga finansministern: 1.Avser finansministern att föreslå en överföring av medel från AP-fonderna? 2.Hur avser finansministern att säkerställa att AP-fondernas medel klarar den kommande demografiska utvecklingen?