ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10233 · 2004-01-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:233 av () till statsminister om - om att förebygga folkmord I diskussionen kring och installation på hävdar företrädare för den israeliska regeringen att det finns ett löfte från den till israeliska regeringen att "ska hållas utanför" regeringens folkmordskonferens. Låter regeringen styra innehållet i de internationella konferenser inbjuder till, är en fråga som många ställer sig. Hur, på vilket sätt och varför har ett sådant löfte i så fall givits? Och har detta även styrt det faktum att man inte bjuder in företrädare för palestinierna till konferensen, vilket med rätta har kritiserats av många. Ett inbjudande av enbart vissa kan uppfattas som ett ställningstagande i konflikter i världen. Hur avser statsministern att agera för att internationella konferenser som anordnas av regeringen ska vara öppna för alla världens folk? Hur förklarar statsministern för bakgrunden till att den israeliska regeringen uppfattat ett löfte från om att ska hållas utanför folkmordskonferensen?
ip · GR10234 · 2004-01-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:234 av () till näringsminister om mångfald som tillväxtsmotor Den etniska, kulturella och språkliga mångfalden i kan, om den utnyttjas rätt, bli en viktig tillväxtfaktor. Om kan bli bättre på att ta tillvara på alla sina invånare @ inte minst utrikesfödda och deras barn @ kommer landet stå än starkare framöver. Tyvärr tenderar debatten om integration och invandrare att ofta fokusera på problemen; segregation, utanförskap och arbetslöshet. diskuteras mångfaldens möjligheter; språkrikedom, initiativrikedom och kreativitet. görs det flera strategiska satsningar från regeringens sida med ambitionen att bli bättre på att ta till vara mångfaldens möjligheter. Till exempel ger regeringen i (IFS) nästan i ekonomiskt stöd . IFS arbetar med att ge kvalificerad rådgivning till invandrare som vill starta egna företag. Denna rådgivning har varit framgångsrik. har i (IFS) hjälpt till att starta drygt 2 600 företag och därutöver givit över 17 000 presumtiva företagare med invandrarbakgrund stöd och rådgivning i att utveckla sina affärsidéer. IFS finns på 15 platser i landet och har totalt 32 anställda som ger rådgivning på 28 olika språk @ enligt IFS startas numera vart femte företag av invandrare. har ca 70 000 invandrarägda företag, som sysselsätter 250 000 personer. Men fortfarande stöter många företagare med invandrarbakgrund på åtskilliga hinder. Ett av de stora hindren är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning. De nya svenskarna har ofta inte samma förutsättningar. Det kan bero på många faktorer. Det kan handla om att kunna presentera sin affärsidé och sin affärsplan på ett övertygande sätt. Det kan bero på språkliga brister och begränsade kunskaper om det regelverk som styr företagandet i . Språk- och kulturkompetens säljer I en internationaliserad värld är språk och kulturkunskaper en viktig faktor för att öka handeln och därmed tillväxten. En strategisk satsning som regeringen genomfört i linje med detta är exportsäljarprogrammet @ ett utbildningsprogram som sker i samarbete med . Målet med utbildningen har varit att utbilda personer som kan hjälpa små företag att komma ut på världsmarknaden. Tanken har varit att dra nytta av de kunskaper som personer har om länder i vilka inte har full kapacitet. I en första omgång har man inriktat sig på att utbilda personer som behärskar spanska och som har erfarenhet av spansktalande miljöer. Ett land som kan kommunicera med övriga världen kommer att skaffa sig konkurrensfördelar; det kommer att bli bättre på att sälja sig själv och därmed kommer handeln att öka. skulle kunna ha en kår av personer som kan hjälpa svenska företag ute i världen. Därför vill jag fråga ministern: Vilka andra åtgärder kan ministern tänka sig för att stödja företagare med invandrarbakgrund? Varför, enligt näringsministern, begränsas exportsäljarprogrammet till att utbilda personer enbart för den spansktalande marknaden?
ip · GR10235 · 2004-01-20 00:00:00 — Interpellation 2003/04:235 av () till justitieminister om fortsatta tingsrättsnedläggningar kom komplettering till en tidigare utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i . Enligt kompletteringen uppfyller en tingsrätt som omfattar hela de mål för reformeringen av tingsrättsorganisationen som regeringen har uppställt. Däremot menar att "en viss försämring av tillgängligheten till tingsrätten" jämfört med att ha två tingsrätter i länet inte kan undvikas. Å andra sidan menar man att länet får "en tingsrätt med goda förutsättningar för utveckling av den inre organisationen" samt att "även den geografiska samordningen mellan tingsrätten och övriga delar av rättsväsendet förbättras". Ingen har kunnat påvisa att de mindre tingsrätternas verksamhet skulle vara sämre än de störres. Inte heller har man kunnat påvisa vilka ekonomiska fördelar som tingsrättsnedläggningarna medför. Det är en villfarelse att den marginella ökningen av antalet domare vid en tingsrätt medför att man uppnår en högre grad av specialisering vid tingsrätten i fråga. Vad som däremot står helt klart är att det lokala rättslivet i stor utsträckning försvinner med dessa nedläggningar. Regeringen har tidigare gett uttryck för att man skulle avvakta komplettering vad gällde tingsrätterna i innan ställning skulle tas till den framtida tingsrättsorganisationen i länet. Något beslut i frågan har, mig veterligen, i skrivande stund inte fattats. Det har kommit till min kännedom att tingsrättslokalerna i redan är uppsagda. Det är hög tid att informera tingsrätterna i om framtiden, i synnerhet tingsrätten i där lokalerna redan är uppsagda och man länge levt med oron att tingsrätten kanske kan komma att försvinna. senaste rapport daterad behandlar tingsrättsorganisationen i , med undantag för gamla , och . Förändringarna kan antas genomförda tidigast /06. ska enligt förslag ha endast en tingsrätt, belägen i . kommer då att läggas ned. I den del av som ingår i nämnda rapport vill minska antalet tingsrätter från nio till fem. Enligt en promemoria vill endast ha en tingsrätt i gamla . I så fall skulle antalet tingsrätter i hela halveras. Man kan tolka både Gävleborgsförslaget och Västra Götalands- eller Hallandsförslaget så att målet för socialdemokraterna är en domstol i varje län. Mina frågor till justitieministern är: Har ministern beslutat om antalet tingsrätter i ? Har ministern för avsikt att tillse att de tingsrätter som berörs av nedläggningarna får information om att tingsrätten i fråga kommer att försvinna? Är ministerns målsättning en domstol per län?
ip · GR10237 · 2004-01-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:237 av () till justitieminister om rätt signaler om rättssäkerhet har präglats av en mängd grövre våldsbrott och händelser inom trygghetssektorns område. Alltifrån mängder av brott där skjutvapen är inblandade till mord och fritagning av fångar. Den framtoning dessa händelser ger undergräver tilltron till vårt samhälle som ett tryggt och stabilt samhälle där rättssäkerheten är i fokus. Frågan är om de rättsinstanser vi har i landet är rätt dimensionerade, rätt organiserade och rätt utrustade. Som situationen är saknas tilltron till samhällets förmåga att stävja de grövre våldsbrott som sker i alltmer öppen form. Skjutvapen, såväl illegala som legala, finns i stort omlopp i vårt samhälle. Alltför ofta förekommer de som en naturlig del i det allmänna samhällsvimlet. Införsel av vapen, brist på kontroll och sedvänjor som alltmer glorifierar användandet av vapen är frågeställningar som behöver analyseras för att finna åtgärder för att minska förekomsten av vapen som ett "gemenemansverktyg", i krisartade situationer. Dessutom bör straffsatser ses över, såväl i syfte att stärkas som i syfta att tillämpas på sådant sätt som lagstiftaren tänkt sig. Någon form av trygghetsprojekt bör dessutom genomföras i landet för att engagera människor i kampen mot det grövre våldet. De senare veckornas händelser innefattar även fritagning av fångar från landets rymningssäkraste fängelse. Ofta kallad Kumlabunkern. Frågan många ställer sig är dock vad som begreppet bunker innebär. En fritagning från vårt säkraste fängelse av fångar som karaktäriseras som samhällsfarliga, medan fångvaktare sitter på åskådarläktaren är häpnadsväckande. Ett fängelse fullt av "värstingar" och en vaktstyrka som inte har vapen så att de kraftfullt kan motverka såväl rymnings som fritagningsförsök. Sett utifrån ett internationellt perspektiv framstår vår kriminalvård som ett förnedrande exempel. Tilltron på vårt svenska rättssystem har knappast förbättras av den här händelsen. Uppenbart är att även en farlig person som försatts i fängelse har möjligheten att röra sig fritt. Detta är knappast vad den allmänna folkopinionen tänkt sig av vår kriminalvård. "Svängdörrarna" på våra fängelser måste spikas igen för att tilltron till rättssamhället ska bli bättre. Detta sker som stölder och övriga våldsbrott i blir allt grövre. Konsekvenserna för de drabbade har, trots detta, inte förbättrats. Människor som är vittnen väljer att blunda i stället för att visa civilkurage då samhället inte kan garantera dem säkerhet efter ett vittnesmål. Som situationen utvecklar sig framstår hotet mot rättsstaten allt tydligare. Många upplever, alltför ofta, dessutom statens åtgärder inriktade på att beivra händelser som knappast är i proportion till nämnda händelser. Den allmänna uppgivenheten blir därmed allt större. Mina frågor till justitieministern blir därför: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stävja grövre våldsbrott? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska andelen illegala vapen?
ip · GR10238 · 2004-01-22 00:00:00 — Interpellation 2003/04:238 av () till justitieminister om en fjärde polishögskola i Ingen har kunnat undgå den senaste tidens rubriker om obegripliga och brutala våldsbrott som drabbar alltfler människor i vårt land. Dessa grova våldsbrott utgör extrema exempel på vad som kan hända när viktiga delar av samhällsskyddet tillåts att försvinna. Följden blir att människors trygghet i vardagen blir allt sämre. Problemen med ett rättsväsende på reträtt är dock bredare än de många braskande tidningsrubrikerna. Vanliga människor känner ofta att rättsväsendet inte förmår att skydda dem, eller hjälpa dem när brott begåtts. Det kan gälla allvarliga brott mot liv och hälsa men också brott i vardagen, de som drabbar så många av oss @ bostadsinbrott, bil- och cykelstölder, som alla i sig innebär en kränkning av den drabbades integritet. Ett kraftigt ökat droganvändande bland unga människor skapar många brott men leder också många in i ett missbruksbeteende som de aldrig förmår att bryta. Många talar om vikten av att öka antalet poliser i . Vid utgången av 2002 fanns det på papperet 16149 poliser i . av dessa poliser är över 45år och många äldre poliser måste arbeta dygnets alla timmar på grund av personalbrist. Det har inneburit att sjukfrånvaro och ohälsa har blivit ett allt större problem inom poliskåren. Det är framförallt långtidssjukskrivningarna som svarar för ökningen av sjukfrånvaron, som 2002 i genomsnitt uppgår till 3,5veckor per arbetstagare. Detta motsvarar 1500 årsarbetskrafter. Detta tillsammans med förtida pensioneringar och tvånget för polispersonal att utföra andra arbetsuppgifter än de rent polisiära gör att antalet poliser i aktiv polisiär tjänst är långt mindre än det officiellt angivna antalet. Till detta kommer att flera polisdistrikt saknar medel för att driva sin verksamhet på dagens nivå, vilket rimligtvis kommer att påverka möjligheten till nyanställning av polispersonal även om personalen var tillgänglig. minskade antalet poliser i med 228 respektive 112 för att öka med 31 respektive 29. Nettoökningen av antalet poliser är osäker och har varit ytterst begränsad. Som sagts är polispersonalen åldrad och stora pensionsavgångar väntar. Därmed kommer utbildningskapacitet för polisutbildningen i fokus. Mycket tyder på att det kommer att behövas ytterligare en polishögskola i förutom de befintliga i , och för att under en överblickbar framtid kunna bygga upp den svenska poliskåren. En fjärde polishögskola bör placeras inom polisdistrikt, där rekryteringsunderlaget och tillgången på polisiär lärarkapacitet är mycket goda. Jag vill ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att öka utbildningskapaciteten för poliser i ? 2.I vilken del av bedömer ministern att en fjärde polishögskola kommer att placeras ?
ip · GR10241 · 2004-01-23 00:00:00 — Interpellation 2003/04:241 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Vinterkylan har tagit ett fast grepp om den svenska arbetsmarknaden. kommer det nya dystra vittnesmål om att arbetslösheten stiger och att alltfler människor behöver socialbidrag för att klara sin försörjning. Mest oroande är den kraftiga ökningen av arbetslösheten bland ungdomarna. Var sjätte person i arbetskraften står utan ett arbete och arbetslösheten ökar snabbt. Den stigande arbetslösheten bland ungdomarna beror på den iskalla arbetsmarknaden som inte skapar några nya jobb för unga människor. Arbetslösheten beror också på att så många ungdomar inte får den utbildning de behöver på gymnasieskolan. I vår kommer 25 000 ungdomar att hoppa av från gymnasiet. De flesta av dem kommer tyvärr att gå till arbetslöshet. Många hamnar helt utanför samhället. Utanförskapet kan leda till kriminalitet, drogmissbruk och annan problematik som är destruktiv för individen, förmodligen även för samhället. Därför behövs verkningsfulla åtgärder snabbt. liberalerna har precis presenterat två nya förslag för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi har föreslagit instegsjobb med kraftigt sänkt arbetsgivaravgift för arbetslösa ungdomar och en utbyggd lärlingsutbildning i hela landet. Vi är säkra på att dessa åtgärder skulle minska ungdomsarbetslösheten fortare och mer varaktigt än nya AMS-åtgärder riktade till ungdomar. De insatser för ungdomar som AMS gjort har knappast imponerat på någon. Förmodligen inte heller på . På krävs det att vi återupprättar en kunskapsskola värd namnet. Där alla elever får möjligheten att utvecklas och man tar hänsyn till att vi alla är olika som individer och kan inte stöpas i samma form. Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska den höga och växande arbetslösheten bland unga?
ip · GR10242 · 2004-01-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:242 av () till statsrådet om ett ökat tågresande Om de mål för transportpolitiken som fastslagit vad gäller till exempel trafiksäkerhet, miljöhänsyn och regional utveckling ska kunna uppfyllas måste betydande förändringar till stånd. blev dessvärre ännu där ambitionen att minska antalet dödade och svårt skadade på våra vägar inte uppfyllts. Utöver de trafiksäkerhetshöjande åtgärder som är nödvändiga på våra vägar behöver kollektivtrafiken med buss och tåg utvecklas för att vi ska närma oss de transportpolitiska målen. Därför är det mycket olyckligt att förutsättningarna för en utvecklad tågtrafik på våra järnvägar på många sätt försämras. SJ, som svarar för en helt dominerande del av den interregionala tågtrafiken, vidtar åtgärder som inte förefaller gynna ett ökat resande. Exempel på detta är aviserade stora höjningar av priset på årskort som är mycket viktiga för arbetspendling i många regioner, till exempel i . I andra delar av landet, i till exempel , upphör tågen att stanna. har också många järnvägsstationer avbemannats och möjligheterna att köpa färdbiljetter till tågresor, både till lokala resor och fjärresor försämrats. I bland annat ersattes nedlagda järnvägsstationer med biljettautomater utanför stationerna, där man kunde köpa tågbiljetter med bankkort eller kreditkort för tågresorna. Tågbiljetter kan också beställas via telefon eller Internet och hämtas och betalas hos ett ATG-ombud. I har SJ slutat med försäljning av tågbiljetter för lokala och regionala tågresor i och via de biljettautomater som funnits utanför järnvägsstationerna . Efter måste tågresenärer från stationerna längs Blekinge kustbana, med något undantag, köpa sina tågbiljetter (kontantbiljetter) för lokala resor av tågpersonalen ombord på tågen. En enkel tågbiljett inköpt ombord på tåget kostar mer än ordinarie pris, , och för biljetter som kostar och uppåt blir tillägget . Många tågresenärer anser att man efter får betala straffavgifter till SJ, för de inköpta biljetterna ombord på tågen på grund av de indragna biljettautomaterna vid järnvägsstationerna. Dessa ökade biljettkostnader drabbar särskilt äldre människor som ofta saknar datorutrustning och som har långt till ATG-ombud och det blir också en rejält kännbar extrakostnad för många studerande ungdomar. Enligt aktuell statistik från och stagnerar antalet tågresenärer i som antalet skadade och dödade i trafiken ligger kvar på en hög nivå . Detta är oroväckande med tanke på att de nationella mål som satts upp för att minska antalet dödade och skadade i trafiken, samt att minska trafikens negativa påverkan på vår miljö. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka persontransporterna med tåg, lokalt, regionalt och i fjärrtrafik, och därmed närma oss de uppställda målen om regional utveckling, minskat antal dödade och skadade i trafiken samt minska skadeverkningarna på vår miljö?
ip · GR10245 · 2004-01-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:245 av () till utbildningsminister om treterminssystem vid högskolan har frågan om treterminssystem vid högskolan diskuterats. Studentföreträdare har i olika sammanhang uttryckt önskemål om att ändra den nuvarande svenska terminsindelningen, som har ett nästan tre månaders studieuppehåll. Visserligen anordnar högskolorna ibland sommarkurser, men dessa är ofta fristående kurser som inte passar till studenternas ordinarie studier för examen. Nackdelarna med dagens terminsindelning är uppenbara. En nackdel är den onödigt långa studietiden. Svenska studenter tar mycket på sig genom utbildningssystemet, jämfört med andra europeiska studenter. uppnår av studenterna 120 poäng på den beräknade normaltiden . Det finns olika orsaker till detta, men en uppenbar anledning är just terminsindelningen, som gör det omöjligt att drastiskt förkorta studietiden. En annan nackdel med ett långt sommaruppehåll är problemen för studenterna att hitta en försörjning. I högskolestäderna lever många studenter på socialbidrag . Ett system med tre terminer skulle innebära att studenten får större möjlighet att själv bestämma hur långt studieuppehåll han eller hon vill ha. Den som önskar ett längre studieuppehåll utan studiemedel skulle då kunna välja att stå över en termin och i stället ta upp studierna nästa termin. Högskolorna har formell rätt att ändra terminsindelningen. I verkligheten sker dock inte detta, eftersom högskolorna inte vill genomföra en så stor förändring utan aktivt stöd av regeringen. Om ett nytt system infördes borde en utredning följa utvecklingen och utvärdera följderna för studieresultat, studieekonomi och lärarnas arbetsbelastning. Lämpligt vore inledningsvis att några högskolor fick bedriva en försöksverksamhet som följdes noga av . Utbildningsministern har uttalat sympati för tanken att införa ett treterminssystem. Däremot har ännu inte några konkreta förslag kommit från regeringen. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att underlätta försöksverksamhet med treterminssystem vid svenska högskolor?
ip · GR10246 · 2004-01-26 00:00:00 — Interpellation 2003/04:246 av () till utbildningsminister om åtgärder inom skolan för att förebygga brott och förstärkning av samhällets värdegrund har en mängd förfärliga brott fäst vår uppmärksamhet på problemen för det svenska samhället att förebygga och förhindra att ungdomar fastnar i kriminalitet och våldsamhet. Mord och dråp är de mest spektakulära uttrycken för våld i stort, i form av misshandel, kvinnofridsbrott och rån. Gemensamt för många av de lösningar som presenterats är att de handlat om strängare straff för vissa brott och fler poliser för att klara upp brotten. Det är givetvis en angelägen åtgärd som länge har förordat. Emellertid löser det inte det grundläggande problemet: Att så pass många saknar normala spärrar mot att använda våld. En strategi för att minska brottsligheten måste gå till roten med det onda och redan tidigt identifiera ungdomar som riskerar att hamna snett senare i livet för att kunna sätta in insatser och behandling. Samhället måste också hos våra ungdomar ge tydliga signaler om rätt och fel samt värna vår gemensamma värdegrund om respekt för andras liv, deras egendom och integritet. Beskedet från samhället måste vara tydligt: Den småskaliga brottslighet som finns i vandalisering, kränkning av flickor i skolan och småstölder kommer inte att tolereras. Det är uppenbart att det krävs mer än insatser för att stärka polis och rättsväsende. Att förändra normer och värderingar hos ungdomar förutsätter breda insatser på många områden. Hela samhället måste engageras i ett sådant arbete, där engagemanget för våra unga görs till en gemensam angelägenhet för familjen och flera offentliga aktörer och där arbetet överskrider traditionella gränser mellan polis, rättsväsende, skola, socialtjänst och familjepolitik. För att redan tidigt kunna göra insatser för ungdomar i riskzonen spelar givetvis skolan en alltigenom avgörande roll. Ett väl fungerande samarbete med föräldrar, sociala myndigheter och rättsväsende kan vara avgörande för att tidigt komma till rätta med problem som i vuxen ålder kan leda till att man drabbas med full kraft av rättssamhället. Engagerade lärare, rektorer och kuratorer måste ges den faktiska möjligheten att hjälpa. Jag vill därför fråga utbildningsministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka en gemensam värdegrund om respekt för andras liv, egendom och integritet i skolan? 2.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för öka skolans möjligheter att genom tidiga insatser förebygga brottslighet? 3.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta samverkan mellan socialtjänst, polis och skola?