ip · GS1063 · 2004-10-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:63 av () till utbildningsminister om högskola För inte befann sig i ett synnerligen bekymmersamt läge. Nedläggningen av de stora näringarna @ varvsindustri och teko @ ledde till långvarigt hög arbetslöshet och fattigdom. Det var då hamnade tillsammans med de värst utsatta Norrlandslänen i arbetslöshets- och socialbidragsstatistiken. etablerade sig också som landets mest segregerade stad. Skillnaden, mätt i arbetslöshet, inkomst och hälsa, var oerhört markant, inte minst malmöbor med invandrarbakgrund var särskilt utsatta @ uttryckt i högre arbetslöshet, sämre inkomst, sämre psykisk och fysisk hälsa, sämre boende med mera. Ett av argumenten för att starta en högskola i var att bidra till den strukturomvandling som genomgick . En högskola ansågs vara en nödvändig del i omvandlingsprocessen från tung industristad till en mer kunskapsbaserad verksamhet. Högskolans uppdrag innebar att verksamheten ska vara till stöd för en positiv samhällsutveckling. kommun har både före och efter beslutet om att lokalisera en högskola till genomfört betydande investeringar i mark, infrastruktur med mera. Syftet med dessa investeringar var att åstadkomma ett cityuniversitet och därmed positivt påverka själva stadens utveckling. Vid sidan av dessa investeringar har också medverkat till att öka tillgången på studentbostäder. Bland annat har ett program som kommer att tillföra 1 500 nya studentbostäder presenterats. Staden har också väsentligt bidragit till lokaler till kårhus med mera. har redan visat sig ge flera positiva effekter. Utbildningsnivån har generellt sett ökat i staden. Så många som av eleverna har arbetarbakgrund och har utländsk bakgrund. Denna statistik visar hur framgångsrik högskolan varit med sitt uttalade mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Ingen högskola i landet kan presentera bättre resultat på detta område. En avgörande faktor för en fortsatt stark ekonomisk utveckling i är tillgången till välutbildad arbetskraft. Här har naturligtvis utbildning på alla nivåer en avgörande betydelse. Universitets- och högskoleutbildningarna i regionen har en strategisk roll. Tillkomsten av är ett uttryck för detta. Betraktar vi tillväxten i har den varit bättre än i landet i övrigt. Prognosbedömningar, gjorda av , visar en ekonomisk tillväxt (bruttoregionprodukt) för på . Motsvarande siffror för och är 1,5 respektive . Sysselsättningen i har också ökat med flera tusen. har arbetslösheten stigit . Glädjande är dock att för ovanlighetens skull klarat sig bättre än landet i stort. Den här bilden understryker behovet av att kan fortsätta att växa och utvecklas, eftersom den har en tillväxtfrämjande funktion. Det är en viktig signal till det omgivande samhället att så sker, inte minst i relation till företag och näringsliv. Tillgången till högre utbildning har stor betydelse för företags och människors val av lokalisering. Det handlar både om att få tillgång till utbildad arbetskraft och möjligheterna att ge ungdomar god utbildning. Men tanke på de positiva resultat högskolan har kunnat prestera , är det av stor vikt att lärosätet ges fortsatta möjligheter att utvecklas och växa. har högskolan alltfler doktorander, men de måste ha handledare och examineras vid något av landets lärosäten med universitetsrättigheter. Frågan om framtida universitetsstatus bör därför vägas in i denna bedömning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förstärka högskolas möjligheter att också i fortsättningen vara en viktig och positiv del i stadens utveckling? Avser ministern att öka högskolas forskningsmöjligheter i den omfattning att högskolan kan ges universitetsstatus?