ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GS1067 · 2004-10-21 00:00:00 — Interpellation 2004/05:67 av () till försvarsminister om Östersundsgarnisonen Av propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) framgår att regeringen förespråkar en nedläggning av hela Östersundsgarnisonen. Skulle förslaget bli verklighet innebär detta ett hårt slag mot arbetsmarknaden i . Det handlar om närmare 1500 arbetstillfällen direkt i Försvarsmakten och mer än det dubbla om den indirekta sysselsättningen räknas in. Den största statliga nedläggningen i historien skulle drabba ett glesbygdslän med endast 127000 invånare. Obegripligt nog har inget hållbart ekonomiskt eller regionalpolitiskt underlag för regeringens ställningstagande till Östersundsgarnisonen ännu presenterats. Inte heller finns några beräkningar i underlagsmaterialet från Arbetsgruppen (), som visar att en nedläggning skulle vara ekonomiskt motiverad. Detta trots att regeringen själv tidigare i sina direktiv uttalat att målsättningen är att skapa sammanhållna och rationella garnisoner, samt att regionalpolitiska hänsyn ska tas. I finns en väl fungerande och effektiv garnison och här har sysselsättningen inom Försvarsmakten stor betydelse för arbetsmarknaden. Enligt beräkningar som har gjorts inom Östersundsgarnisonen och vid kommun, beräkningar som också har presenterats för Försvarsdepartementet, skulle den årliga kostnaden bli lägre att behålla F4, I5 och de militära skolorna i i förhållande till föreliggande förslag i propositionen. En sådan lösning innebär också, enligt dessa beräkningar, lägre investeringar för Försvarsmakten på . Initierade bedömare anser för övrigt att summorna är lågt räknade, eftersom flytt- och omställningskostnader inte fullt ut finns med. Det framstår exempelvis som huvudlöst att lägga ned Arméns Tekniska Skola (ATS) och övriga militära skolor i , vilka tillsammans utgör en toppmodern utbildningsanläggning i nära anslutning till (blivande ). ATS anses vara en av bästa utbildningsplattformar för teknisk utbildning. Här har stora summor skattemedel investerats , bara kostnaden för etableringen av ATS 1984 var i dåtidens penningvärde. Men vill regeringen i ett slag rasera vad som investerats i för att i stället bygga upp samma verksamhet i . Som skäl för anges att man vill skapa bärkraftiga garnisoner @ som redan finns i ! Eftersom ett huvudsyfte med det kommande försvarsbeslutet ska vara att göra besparingar i Försvarsmaktens budget är det uppseendeväckande att inget underlag har presenterats som visar på att en nedläggning av Östersundsgarnisonen skulle vara ekonomiskt betingad. Tvärtom tyder alla tillgängliga fakta på att förslaget i propositionen skulle innebära stora kostnader för Försvarsmakten, och därmed skattebetalarna. Jag vill mot den här bakgrunden ställa följande frågor till försvarsministern: 1.Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att offentliggöra motiven för regeringens förslag att lägga ned den väl fungerande garnisonen i ? 2.Hur förklarar ministern att sådant material inte har offentliggjorts trots att regeringen lagt sitt förslag? 3.Vilka regionalpolitiska hänsyn har ministern vägt in i utformandet av försvarspropositionen?
ip · GS1068 · 2004-10-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:68 av () till statsrådet om insatser för att bekämpa hiv/aids Hiv/aids är en accelererande katastrof. Bekämpandet av epidemin kräver strategier, medicin, förebyggande åtgärder, satsningar på reproduktiv hälsa, på vård och på att ändra attityder @ både hos de som drabbas och riskerar att drabbas och hos ledare för drabbade länder, resursstarka makthavare i väst, företag, kyrkor och organisationer. Utan gemensamma ansträngningar på en helt annan nivå än kommer vi inte kunna hejda virusets framfart. Redan har miljontals offer skördats. Många aktörer måste släppa på prestigen. Drabbade länders regimer måste våga tala om problemen för att de ska kunna angripas. Läkemedelsbolag måste i humanitetens namn satsa på mediciner för fattiga som drabbas av aids. Västregimer måste först bidra med de resurser som utlovats, och därefter höja sina bidrag. Det är en fråga både om solidaritet och egenintresse eftersom aidsepidemin hotar stabilitet och utveckling i hela världen. De ideologiska positionerna får inte ta överhanden i hiv/aidsbekämpningen, utan ett brett angreppssätt som inkluderar både information, jämställdhetsarbete, fattigdomsbekämpning, kondomer och ett förändrat sexualbeteende till mer av trohet, behövs i det förebyggande arbetet. Förebyggande verksamhet är fortfarande det bästa botemedlet, men för många miljoner redan drabbade människor är situationen akut. Det finns mediciner som kan bromsa sjukdomen, men de är fortfarande ofta alldeles för dyra för att kunna köpas av fattiga länder och således är det alldeles för få som får tillgång till dem. Distribution av billigare kopior har försvårats genom patentregler och styvnackade läkemedelsbolag. Detta är oacceptabelt. ser positivt på att en ambassadör med ansvar för hiv/aidsfrågor installerats och att man ökat stödet till . Men det räcker inte. Vi vill förstärka insatserna ytterligare och kommer att sträva efter att anslagen till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aidsprevention, ska utgöra av det totala biståndsanslaget. Det är positivt att regeringen i budgetpropositionen skriver att hiv/aidsfrågan måste prioriteras i kontakter med företrädare för ländernas regeringar och internationella organisationer som ledare i näringsliv, fackföreningar, ungdomsorganisationer, inresseorganisationer, kyrkor och samfund och många andra delar av det civila samhället. Regeringen avsätter i budgetpropositionen för hiv/aidsinsatser. Det framgår dock inte tydligt när och vad pengarna ska användas till. Det står endast att medlen kan komma att användas för ytterligare stöd till FN-organ som arbetar mot hiv/aids, till Globala fondens arbete, till bilaterala insatser eller till stöd för forskning. På vilket sätt avser ministern att prioritera hiv/aidsinsatser? Avser ministern att bättre samordna de olika insatserna som sker nationellt och internationellt?
ip · GS1069 · 2004-10-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:69 av () till justitieminister om insatser för att bekämpa narkotikan fick vi veta att närpoliser runtom i landet uppskattar att det existerar kriminella nätverk i drygt hälften av närpolisområden, som hälften av vardagsbrotten begås av narkomaner. Det ökade narkotikamissbruket är ett växande problem som också kryper allt längre ned i åldrarna. Tillgängligheten till knarket ökar och ett tryck på ungdomarna att prova olika droger till ett billigt pris finns överallt i samhället. Av polisförbundet och Mobilisering mot narkotikans rapport har vi kvitto på att det finns åtskilligt att förbättra inom polisorganisationen för att polisen ska ges bättre förutsättningar att bekämpa narkotikan. av närpolisen får inte tillräckligt med vidareutbildning inom narkotikaområdet. Var tredje polis efterlyser ett bättre stöd från chefen i narkotikabekämpningen. Närpoliserna efterlyser också ett bättre samarbete med skolan, det civila samhället, tullen och . Poliser på narkotikarotlar har inte rätt verktyg för att bekämpa narkotikan. Med hänvisning till ovan vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förbättra polisens förutsättningar att bekämpa narkotikan?
ip · GS1070 · 2004-10-22 00:00:00 — Interpellation 2004/05:70 av () till försvarsminister om drogtest av värnpliktiga Den svenska alkoholpolitiken vacklar. I genomsnitt dricker varje svensk motsvarande en halv liter vodka . har alkoholkonsumtionen ökat med . Ökningen är störst bland ungdomar. Som man druckit öl förut, dricker man sprit . Trenden är tydlig; alltfler unga människor i vårt samhälle tenderar att bli alkoholister i mycket tidig ålder. Ungdomars attityd till droger har också förändrats beträffande bruk av narkotiska preparat av olika slag. Via Internet är det dessutom mycket lättare att få tag i narkotika än vad som var fallet för inte alls . har tagit fram en rapport som handlar om just attityder till alkohol och narkotika inom Försvarsmakten. Även ser en oroväckande tendens. Rapporten visar att av de värnpliktiga upplever att det finns en mer tolerant attityd till alkohol inom Försvarsmakten än vad det gör i samhället i allmänhet. Försvarsmaktens uttalade nollvision gällande alkohol och narkotika verkar inte ha någon förankring i verkligheten. värnpliktiga har länge efterfrågat slumpvisa drogtest. Att detta innebär en integritetskränkning är Värnpliktsrörelsen medveten om, men värnpliktiga är beredda att göra denna uppoffring. De värnpliktiga är Försvarsmaktens största enskilda personalgrupp och tillika den grupp som i störst utsträckning handhar farlig materiel såsom vapen, skarp ammunition och tunga fordon. Försvarsmakten har fått i uppdrag att utreda frågan om att införa slumpvisa drogtest. Detta har gjorts och det har visat sig att pliktlagen inte medger slumpvis drogtestning av värnpliktiga. Alla berörda parter är överens att frågan om slumpvisa drogtest är av yttersta vikt och att en utredning måste tillsättas för att identifiera vilka lagändringar som krävs. Med anledning av ovanstående önskar jag ställa följande fråga till försvarsminister . När kommer hon att lägga fram en proposition som behandlar ändring av pliktlagen vilken får till följd att slumpvisa drogtest av värnpliktiga kan utföras på förbanden?
ip · GS1074 · 2004-10-26 00:00:00 — Interpellation 2004/05:74 av () till statsrådet om restriktioner kring personer dömda till psykiatrisk vård För personer som dömts till fängelse finns omfattande möjligheter att föreskriva restriktioner vad det gäller användande av telefon och andra möjligheter att kommunicera med omvärlden. För personer dömda till psykiatrisk vård finns inga sådana möjligheter. Vid ett antal tillfällen har såväl som riktat kritik mot institutioner som försökt begränsa patienters möjlighet att med hjälp av mobiltelefoner, brev och dylikt hota eller trakassera offer för de brott de blivit dömda för eller använda dessa kommunikationsvägar för att förbereda eller begå nya brott. För det allmänna rättsmedvetandet torde det vara stötande att det är beroende på om en person döms till fängelse eller till psykiatrisk vård som avgör om man som i de ovan relaterade fallen ska kunna fortsätta med brottslig verksamhet eller inte. För brottsoffer är det säkert en skakande upplevelse att inte ens en dom och verkställandet av densamma förhindrar en gärningsman att fortsätta sitt brottsliga beteende. För den högt kvalificerade personal som arbetar inom svensk rättspsykiatri måste det te sig meningslöst att arbeta med en rehabilitering som störs av att patienten ges lagliga möjligheter att fortsätta begå brott. Inte minst för patienten själv är det negativt att det inte fullt ut finns åtgärder som innebär att ett brottsligt beteende bryts. i , regeringens egen psykiatrisamordnare och ett antal motioner till har krävt lagändring på denna punkt. Jag vill med anledning av ovanstående fråga vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta.
ip · GS1075 · 2004-10-26 00:00:00 — Interpellation 2004/05:75 av () till statsrådet om den psykiatriska vården tillsatte regeringen en psykiatrisamordnare för att se över psykiatrins organisation och föreslå förändringar. Psykiatrisamordnaren har därefter presenterat en rad förslag. Bland dessa finns kravet på resurstillskott till den psykiatriska vården som bör uppgå till . Regeringen har anslagit i statsbudgeten och aviserar ett resurstillskott på . Detta är inte tillräckligt. konstaterar i en debattartikel i (): "Psykiatrin fick inte de pengar som jag anser behövs." Vi moderater har sagt ja till regeringens satsningar och föreslår utöver detta ett utökat stöd till verksamheten med personliga ombud på och ett resurstillskott på , utöver regeringens satsningar, under perioden 2005@2007 för att genomföra psykiatrisamordnaren förslag. Dessa satsningar redovisas i vår budgetmotion 2004/05:Fi231. Utöver dessa satsningar föreslår vi ett tillskott på under perioden 2005@2007 för att förbättra sjukvårdens kvalitet, samt tillskott av resurser för införandet av en nationell vårdgaranti. Psykiatrisamordnaren vill också se ett samarbete mellan regeringen och de svenska landstingen för att förbättra den psykiatriska vården. Liknande krav kommer från , som efter granskning av Arvikafallet påpekar allvarliga brister i psykvårdens organisation. Tyvärr har socialdemokratiska majoritet sagt blankt nej till medfinansiering av de åtgärder som psykiatrisamordnaren har föreslagit. Det tycks därmed som om den socialdemokratiska regeringen saknar förmåga att göra de förändringar och satsningar som behövs för att komma till rätta med dagens allvarliga problem inom den psykiatriska vården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder under innevarande år för att ge den psykiatriska vården bättre förutsättningar? Kommer statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av iakttagelser och kritik i Arvikafallet?
ip · GS1076 · 2004-10-26 00:00:00 — Interpellation 2004/05:76 av de () till miljöminister om fortsatt kalkbrytning på På File Hajdar, vid på , bryts kalk som används för att framställa cement. Regeringen beslutade att avsätta av Cementas mark till ett naturreservat @ ett så kallat Natura 2000-område. Syftet är att kunna rädda nipsippan. Detta beslut omöjliggör framtida brytning av kalk i området. Regeringen tog beslutet trots att Cementa har presenterar ett förslag som skulle möjliggöra att man både bevarar nipsippan och kan fortsätta att bryta kalk. På frågestunden gav miljöministern, i svaret på min fråga om regeringen vill ha kvar kalk- och cementindustrin på , en öppning för att försöka hitta en lösning. Jag tolkar följande citat som att det finns en vilja från regeringen att ompröva sitt beslut: "Jag föreslår att vi återkommer till det här enskilda ärendet och diskuterar vilka inlagor som Cementa har gjort. Vårt arbete när det gäller regeringens naturvårdspolitik syftar alltid till att väga olika intressen mot varandra. Vi försöker alltid, när så är möjligt, att tillgodose företags intressen. Huruvida det här skulle leda till att hela Cementas verksamhet kommer att läggas ned eller ej, tror jag inte att vi kan diskutera färdigt här . Vi får återkomma till det och titta närmare på hela det här beslutet." Alla företag behöver framförhållning för att våga göra investeringar för framtiden. Cementa är ett stort internationellt företag med fabriker på många ställen i världen. Om kalkråvaran inte finns tillgänglig på så är det inte så svårt att räkna ut att framtida investeringar inte kommer att göras i . Tvärtom är i så fall risken stor att Cementas fabrik på läggs ned. Mina frågor till miljöministern är följande: Avser statsrådet att verka för att ompröva regeringens beslut att avsätta 55 ha av Cementas mark på File Hajdar till ett så kallat Natura 2000-område? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kalkbrytning ska kunna ske även på Cementas mark på File Hajdar?
ip · GS1077 · 2004-10-26 00:00:00 — Interpellation 2004/05:77 av () till miljöminister om uttjänta elektriska hushållsprodukter Varje svensk lämnade i genomsnitt in elavfall (det vill säga avfall såsom exempelvis uttjänta diskmaskiner, lysrör och kylskåp) . Av detta handhades via kommunen och resterande del via producenten. Det senare innebär att utbytesprincipen tillämpats, det vill säga gammal vara byts mot ny. Tyvärr är trenden den att försäljningsställen tar emot den gamla varan endast om den lämnas som den nya hämtas. Så fungerar inte handeln , utan kunden avyttrar sin gamla vara vid senare tillfälle. Då tar inte försäljningsstället ansvaret för den uttjänta produkten utan det blir ett kommunalt problem. Producentansvaret har därmed satts ur funktion. För avfallsbolaget i innebär detta att taxan måste höjas i storleksordningen 7@8 %, vilket är en omfattande höjning och knappast i enlighet med lagstiftarens avsikter. Efter riskerar kommunerna att få organisera och finansiera producenternas ansvar för elavfall från hushåll. Det blir innebörden av förslag beträffande producentansvaret, vilket är en följd av att EU:s direktiv om elavfall (WEEE) ska införas i svensk lagstiftning. En lagstiftning ska utformas efter de handelsmönster som finns i samhället. EU:s direktiv ger, enligt uppgift, möjlighet att utforma förordning efter de handelsmönster som finns i med beaktande av producentansvar. En sådan hantering av frågan gör att avsikterna i lagstiftningen uppfylls på ett bättre sätt än vad som skett . Svensk lagstiftning ska vara utformad så att den kan tillämpas på ett bra sätt som den ska vara förutsägbar. Införandet av en förordning som redan initialt visar sig motverka båda de målen är inte en framtidsinriktad lag och bör förändras. hantering av frågan bör därför ske med stor lyhördhet gentemot kommunerna och deras avfallsbolag. Det är i den dialogen viktigt att framhålla att producentansvaret för elprodukter är viktigare att hantera än vad gäller förpackningsavfall då det beträffande elprodukter ofta är fråga om miljöfarligt avfall. Mina frågor till ministern är följande: 1.Vad avser ministern att göra för att producentansvaret inom elsektorn ska fungera på ett acceptabelt sätt där hänsynstagandet till elprodukternas skadliga miljöpåverkan tillgodoses? 2.Vad avser ministern att göra för att förankra förslaget till förordning på området med berörda kommuner?
ip · GS1079 · 2004-10-27 00:00:00 — Interpellation 2004/05:79 av () till statsrådet om flyktingmottagandet hungerstrejkar 16 avvisningshotade palestinier i . 15 av dem kommer från eller , en kommer närmast från . Fem av dem har fått beslut från om avvisning varav tre med omedelbar verkställighet. De har nämligen kommit till på Schengenviseringar utfärdade av respektive och ska nu i enlighet med Dublinförordningen avvisas till dessa länder. Detta blixtbelyser ett grundläggande problem med Dublinförordningen och dess föregångare , som förgäves sökte fästa uppmärksamheten på redan när behandlade ratificering 1997. avvisar för närvande inte palestinier till /utan beviljar med hänsyn till läget i området uppehållstillstånd av humanitära skäl för denna grupp. Detta är i sig ett mycket anmärkningsvärt förhållande eftersom utlänningslagen föreskriver att den som flyr från väpnad yttre eller inre konflikt har rätt till skydd i . Men svenska myndigheter vägrar att tillämpa den bestämmelsen och hävdar @ stick i stäv med vad FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter fastslagit @ att det inte pågår någon väpnad konflikt i området. hänvisar svenska myndigheter de palestinier som tagit sig till med viseringar från och att åka och söka uppehållstillstånd i dessa länder. Trots att dessa länder avvisar regelmässigt palestinier till och . Detta betyder i praktiken att även avvisar palestinier till dessa områden, låt vara via ett annat EU-land. Det visar hur orimligt det är att anta tekniska regler om fördelningen av asylsökande mellan EU-länderna innan man först har gemensamma regler om vilka som har rätt till skydd och gemensam tillämpning av dessa regler. En av palestinierna ska avvisas till . Hans fall illustrerar en annan aspekt av de olika sätt på vilka asylsökande palestinier misshandlas i det svenska asylsystemet. Ett inte obetydligt antal av de asylsökande palestinier som vistas i har haft lagakraftvunna avvisningsbeslut till olika där de tidigare haft tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete. Om de inte återkommit till det landet tas de inte längre emot. De svenska myndigheterna framhärdar med att hävda att de tas emot om de kan visa ett arbetserbjudande och vägrar med den motiveringen att bevilja uppehållstillstånd. Det är för det första i de flesta fall nästan omöjligt att skaffa ett sådant erbjudande, för det andra löser inte ett sådant erbjudande problemet. Många palestinier på våra flyktingförläggningar runtom i landet sitter i en situation utan hopp . Detta är en skam för vårt flyktingmottagande. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka politiska initiativ är statsrådet beredd att ta för att komma till rätta med de påtalade missförhållandena?
ip · GS1081 · 2004-10-27 00:00:00 — Interpellation 2004/05:81 av () till näringsminister om kreditgarantiföreningar I diskussionen om att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital för små och medelstora företag av central betydelse. Många undersökningar visar att det är behovet av externt kapital som är en av de främsta förutsättningarna för att ett företag ska kunna växa. En aktör som kan komma att spela en viktig roll i det sammanhanget är de olika kreditgarantiföreningarna. byggs kreditgarantiföreningar upp i bland annat , norra , , och . Nya föreningar är under uppbyggnad. Alla är samlade under en paraplyorganisation, Sveriges Kreditgarantiföreningar. Dessa föreningar har en unik möjlighet att arbeta i de regioner i landet som inte uppfattas som traditionella storstads- eller tillväxtcentrum och där tillgången till riskvilligt kapital är bristfällig. Ett av syftena med verksamheten är att skapa ett lokalt eller regionalt engagemang för att på så sätt få ett starkt och aktivt näringsliv på orten eller i regionen. Detta är viktigt inte minst i regioner där till exempel ett stort bruk länge varit den dominerande arbetsgivaren. I till exempel, där försvarets omstrukturering kan komma att inverka negativt på sysselsättningen, skulle en aktiv kreditgarantiförening också få stor betydelse i arbetet med att skapa fler arbetstillfällen. Föreningarna tillför också andra viktiga delar för företag som vill växa såsom rådgivning, mentorer och nya nätverk. Kreditgarantiföreningar är en ganska ny företeelse i jämfört med många länder i övriga . Det gör att i det här avseendet ligger långt efter när det gäller att hitta alternativa finansieringslösningar. Kreditgarantiföreningarna i är också mycket bra exempel på hur privat engagemang har kunnat förenas med offentligt stöd. I budgetpropositionen för gavs extra anslag till kreditgarantiföreningarna. Det är viktiga pengar för uppbyggnad och organisation. För att bygga ut verksamheten vidare är det också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att komma åt de strukturfondsmedel som finns i syfte att understödja och bygga upp verksamhet. Jag vill fråga näringsministern: 1.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att uppmuntra och stödja tillkomsten av och utbyggnaden av kreditgarantiföreningar i ? 2.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas?
ip · GS1083 · 2004-10-28 00:00:00 — Interpellation 2004/05:83 av () till statsrådet om allt färre förtroendevalda Demokratipolitiken syftar till att värna och fördjupa folkstyrelsen. Medborgarnas deltagande ska inte bara öka i de allmänna valen, utan också i de övriga politiska processerna. Antalet förtroendevalda i kommuner och landsting ska som ett första delmål öka med 10 000 . Utvecklingen går i direkt motsatt riktning och risken är uppenbar att antalet förtroendevalda minskat med 10 000 innan vi når . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: 1.Vad avser statsrådet att vidta för ytterligare åtgärder för att delmålet om ett ökat antal förtroendevalda ska uppnås? 2.Vad avser statsrådet att göra för att formulera långsiktiga mål? 3.Avser statsrådet att ompröva delmålet ?