ip · GR10293 · 2004-02-12 00:00:00 — Interpellation 2003/04:293 av () till statsrådet om tjetjener som väntar på asylbesked Regeringen har låtit meddela att väntetiderna är ett stort problem i asylprocessen. I stället för att utifrån detta snabba på arbetet för en ny och rättssäker asylprocess samt en human asylpolitik har man valt att till lägga fram förslag som ytterligare riskerar urholka rättssäkerheten i asylhanteringen. I den offentliga debatten låter regeringen inte sällan påskina att det är flyktingarnas eget fel, och inte de svenska myndigheternas, att vänte- och handläggningstiderna blir så långa. Den som närmare studerar svensk flyktingpolitik får sig en annan bild till livs. Inte ens regeringen själv klarar av att inom rimlig tid handlägga asylärenden. Ett par ärenden med asylsökande tjetjener är överlämnade av till regeringen för ett beslut som också kan verka prejudicerande för andra asylsökande tjetjener i landet. Ärendena är överlämnade med hänvisning till att "nämndens bedömning [är att] ärendet [har] sådan betydelse för rikets förhållande till främmande makt att regeringen bör pröva det". Många av de asylsökande tjetjenerna i landet har väntat på besked och många kan vittna om hur dåligt man mår av de långa väntetiderna. Att ärendena brådskar kan det därför inte råda någon som helst tvekan om. Ändå har regeringen dröjt med beslut, trots att ärendena (enligt den offentliga ärendeförteckningen) varit uppe på ett flertal regeringssammanträden. Den utdragna handläggningstiden kan inte bero på oklarheter kring huruvida asylsökande tjetjener i landet saknar asylskäl. I ett överlämnande beslut till regeringen från daterat är nämnden mycket tydlig med att det finns starka skäl för asyl. Om en asylsökande familj anför man i dessa handlingar att: "De arbetade som sjukvårdare på ett sjukhus i . De hjälpte människor som hade skadats i kriget. hjälpte de även skadade personer i sitt hem. Det var personer av olika nationaliteter som de vårdade. De riskerar förföljelse i hemlandet av ryssarna som kan uppfatta NN som terrorist och från de tjetjenska nationalisterna för att han inte ställt upp på deras sida i kriget." Vidare anförs om situationen i följande: "Det senaste , som startade , har inneburit stora påfrestningar för civilbefolkningen. Stora delar av infrastrukturen har förstörts. Många har blivit hemlösa efter att ha fått fly från sina hem. Läget för civilbefolkningen i är osäkert. Den ryska armén gör sig skyldig till brott mot de mänskliga rättigheterna. Övergrepp har skett i samband med upprensningsaktioner och många människor har försvunnit. Därtill kommer att det finns en överhängande risk för civilbefolkningen att även komma i konflikt med rebellgrupper som söker värva medlemmar till sina arméer. Många kan därvid hamna i en konfliktsituation i striden mellan rebellgrupper och ryska trupper. Situationen har lett till att 160000 tjetjener befinner sig som internflyktingar i . Mer än 35000 personer har flytt från republiken, varav huvuddelen flytt till Ingushetien. 30000 har flytt till andra delar av den . I finns ca 10000 tjetjener som söker skydd. Många har också sökt sin tillflykt till Öst- och . I rör det sig om mellan 15000 och 20000 personer. I kan antalet personer från som söker skydd uppskattas till ca 200. I så gott som samtliga länder i har de som sökt skydd och som kunnat påvisa asylskäl blivit ansedda som flyktingar. För dem som inte bedömts ha asylskäl är läget annorlunda. De har i de flesta länder ansetts kunna uppehålla sig i andra delar av än . Verkställighet synes dock ha skett i få fall." Under rubriken "bedömning" fortsätter nämnden i sin skrivelse till regeringen från : "Att de tjetjener som lämnat på grund av de pågående krigshandlingarna där, inte nu kan förutsättas återvända dit och därför är i behov av skydd torde stå klart. Civilbefolkningen utsätts inte endast för krigshandlingar och allvarliga övergrepp från de ryska trupperna utan även hot och övergrepp från rebellsidan. Någon ändring av situationen kan knappast förutses. [...] Sammanfattningsvis anser nämnden att tjetjener som flytt från till följd av konflikten där omfattas av skyddsbestämmelsen i 3kap. 3§ första stycket 2UtlL. Nämnden bedömer vidare, mot bakgrund av vad som förut sagts, att situationen för de tjetjener som har flytt från republiken inte är sådan i övriga delar av , att det normalt kan krävas att de söker skydd där." Om det särskilda fallet klargör nämnden att deras bedömning är att överklagandena i fråga om avvisning, uppehålls- och arbetstillstånd bör bifallas. Statsrådet har från vid tidigare tillfällen blivit påmind om de asylsökande tjetjenerna. I ett frågesvar daterat till meddelar ministern att "Regeringen planerar att fatta beslut i ärendena ". Det har nästan gått berört ärende överlämnades till regeringen, vilket innebär att flera av de asylsökande i landet har väntat i uppemot . Regeringen har på detta sätt själva dragit ut på handläggnings- och väntetiden som man i den offentliga debatten ondgjort sig över just de långa tidsutdräkterna i dessa avseenden. Jag önskar mot bakgrund av detta svar från migrationsministern på följande frågeställningar: Vilket är statsrådets ansvar för att regeringen dröjt så länge med att fatta beslut rörande de från avlämnade ärendena rörande asylsökande från ? Hur avser statsrådet att verka för att det ovan beskrivna inte ska skada regeringens trovärdighet då den uttalar sig kritisk till de långa handläggnings- och väntetiderna i asylärenden? Avser statsrådet att verka för beslut i de från avlämnade ärendena rörande asylsökande från och, i så fall när kommer besluten? Kan statsrådet klargöra för hur det kommer sig att ärendena varit uppe på regeringens offentliga ärendeförteckningar inför regeringssammanträden utan att beslut har fattats?