ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10401 · 2004-03-31 00:00:00 — Interpellation 2003/04:401 av Sermin Özürküt (v) till statsminister om EU-konstitutionen När EU:s konvent startade sitt arbete med att forma förslaget till ny gemensam "grundlag" fanns på plats och in i de första skrivningarna kom att EU skulle basera sig på värdegrund. Lyckligtvis filades detta sedan ned under arbetets gång, till förtret för de italienska, irländska, polska och maltesiska representanterna och kristdemokrater runtom i unionen. Men fortfarande har kyrkan en klar särställning i fördragstexten. Artikel 51 i utkastet till fördraget handlar om "kyrkors och konfessionslösa organisationers ställning". Artikeln är inte till för att garantera religionsfriheten. Detta görs fullt tillräckligt i artikel II-10. Syftet är i stället att garantera kyrkors inflytande. Unionen ska erkänna kyrkors "identitet och deras specifika bidrag och upprätthålla en öppen, överskådlig och regelbunden dialog med dessa kyrkor och organisationer", sägs det i fördragstexten. Det är ställt utom allt tvivel att en sådan inblandning kommer att innebära ett övervägande kristet inslag. Unionen ska alltså garantera att dessa får en särställning genom att man ska tvingas lyssna särskilt på dem och detta dessutom på en regelbunden basis. Detta är oroande och det måste understrykas att ett demokratiskt samhälle och EU som utger sig för att vara dess representant måste bygga på sekularism. Det finns på flera håll en strävan i fördragstexten att skapa en europeisk folklig gemenskap och identitet, med symboler som flagga, valuta och nationalhymn. För att inte tala om att man vill kalla det hela för en konstitution. Att försöka skapa en europeisk identitet är en del av bygget av Fort och står i motsättning till en utökad dialog och förståelse mellan människor innanför och utanför murarna. Det är att försöka särskilja sig från andra och säga vilka man inte vill vara. Många har uttryckt motvilja mot att släppa in i unionen. Däribland ordföranden i framtidskonventet, d'Estaing. har också sagt att EU som "klubb" inte har plats för ett muslimskt land som . Jag är oroad över denna islamofobi, som tagit ny fart . Mina frågor till statsministern blir därför: 1.Avser statsministern att ta några initiativ för att inte ge kristna kyrkor en särställning i konstitutionen? 2.Avser statsministern att ta upp vikten av sekularitet i de vidare samtalen om förslaget till "ny "? 3.Avser statsministern att dessutom ta upp kritik mot försöken att skapa en europeisk identitet?
ip · GR10402 · 2004-04-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:402 av () till statsrådet om försäljning av JAS och jobbexport Frågan om försäljningen av svenska JAS-plan utomlands är till största delen en fråga för den svenska försvars-, säkerhets- och utrikespolitiken. har det emellertid visat sig att försäljningen drabbar den svenska arbetsmarknaden genom de motprestationer, så kallade motköp, som utlovas vid försäljningen. Dessa motprestationer gäller inte bara köp av varor utan kan uppenbarligen även innefatta att arbetstillfällen flyttas från till köparlandet. Därmed blir affärerna även en fråga om arbetsmarknadspolitik där ett intresse, att bli av med överskottsplan, står mot ett annat intresse, när lönsam industri läggs ned i och flyttas utomlands. Vi har fått ett exempel när koncernchef nu bekräftar att en flyttning av fabriken i till , vilket skulle göra runt 500 människor i arbetslösa, skulle betraktas som en motköpsaffär i försäljningen av JAS-plan. Detta skulle innebära att alltså betalar med arbetstillfällen för att få sälja krigsmateriel. Det vore intressant att se en analys av hur detta sätt att göra affärer kommer att påverka svensk arbetsmarknad, framför allt i de små orter som likt kan drabbas av att en lönsam industri flyttas utomlands. har sålt eller leasat JAS-plan till , och . Även med pågår förhandlingar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka beräkningar och vilken analys har han gjort av hur många jobb, totalt sett, som de olika försäljningarna av JAS-plan kommer att kosta ? Vilken analys har han gjort av den totala samhällsekonomiska kostnaden av den typen av jobbexport, alltså om man räknar med både kostnaden av arbetslösheten och minskade skatteintäkter? Vilken analys har han gjort av hur de små orter som kommer att drabbas av detta får sin arbetsmarknad påverkad av dessa motprestationer?
ip · GR10404 · 2004-04-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:404 av () till finansminister om förmögenhetsskatten Förmögenhetsskatten hindrar tillväxt och utveckling i . Den är en av landets mest skadliga skatter, och den hindrar investeringar i och styr kapital till fel investeringar. Den driver kapital ur landet, och beräkningar säger att svenskar har häpnadsväckande 500miljarder kronor placerade någon annanstans än i . Svenskt näringsliv bedömer att mer än är placerade utomlands. Förmögenhetsskatten är godtycklig och öppnar oanade möjligheter till skatteplanering. Den är orättvis, då några av landets rikaste personer är delvis skattebefriade medan vanligt folk som råkat bo in sig i ett hus som stigit kraftigt i värde tvingas betala. Många länder har avskaffat förmögenhetsskatten. finns det endast fyra utanför som beskattar förmögenheter. De flesta som betalar förmögenhetsskatt är småhusägare. Det bästa för tillväxt och utveckling i landet hade varit att lyssna på de borgerliga partierna och inleda en avveckling av förmögenhetsskatten som drabbar många normala egnahemsägare. Inte minst näringslivets organisationer har fört fram denna skatts skadliga effekter för tillkomsten av nya jobb och försämrade investeringsförutsättningar. I skattebasutredningens betänkande föreslogs att förmögenhetsskatten skulle slopas, men regeringen har inte tagit några initiativ för att ta bort den. I debatt om förmögenhetsskatten sade den socialdemokratiske representanten att förmögenhetsskatten hade god effekt, och man fick ett tydligt intryck av att den skulle bestå. sade statsminister att han var beredd att slopa förmögenhetsskatten. föreslår att förmögenhetsskatten förändras men också att skattebasen breddas. Det råder en bred enighet om förmögenhetsskattens skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i och vikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Skiftande signaler med stor spännvidd har skapat många frågetecken kring regeringens inställning till förmögenhetsskattens vara eller inte vara. Min fråga till finansministern blir därför: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att förmögenhetsskatten ska kunna tas bort?
ip · GR10406 · 2004-04-01 00:00:00 — Interpellation 2003/04:406 av förste vice talman () till statsrådet om Utbyggnaden av följer inte licensvillkoren. Detta trots att vi har den största täckningen av i . Investeringarna i det nya nätet kanske är de enskilt största som pågår i . Ett av företagen bakom operatören 3 @ Huthinsson @ är den enskilt största utländska direktinvesteraren i . Vissa godtagbara ursäkter finns med ny lag om mastdelning, problem med bygglov för med mera. Men även om det kan finnas problem med bygglov så har till exempel /Tele2 endast utnyttjat av beviljade bygglov. Ett av problemen är trögheten i att samutnyttja @på kommersiell grund@ för att minska kostnaderna och erhålla en snabbare utbyggnad. Ett samutnyttjande av bara i Norrlandslänen skulle minska mastbehovet med över 3000 . Ett inte oväsentligt bidrag till naturvården och samhällsekonomin. Personer med god insyn bedömer att delstatliga Telia-Sonera är särskilt ovilliga till samarbete. Detta försenar den svenska 3G-utbyggnaden och hotar indirekt industriella försprång inom och i synnerhet inom tjänstesektorn. hotar reglermyndigheten @ Post & , PTS @ att stå utan generaldirektör från i ett kritiskt skede av utbyggnaden när operatörerna ska upp till bevis. Med ledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet: 1.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att framtvinga ett större samutnyttjande av ? 2.Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av marknadsdominantens @ det statligt dominerade Telia-Sonera @ agerande? 3.När avser statsrådet att presentera en ny generaldirektör till Post & ?
ip · GR10408 · 2004-04-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:408 av () till statsrådet om validering Dagens samhälle är och blir framöver i allt högre grad ett kunskapssamhälle. I ett kunskapssamhälle är det avgörande att ta till vara människors kunskaper. Det handlar om kunskaper både hos svenskar med lång yrkeserfarenhet men utan formell dokumentation och hos de nya svenskar som vill komma in på arbetsmarknaden men som de facto hindras att komma in på den. För att ska utvecklas som kunskapssamhälle är det också nödvändigt att småföretagens behov av kvalificerad arbetskraft tillgodoses. Bristen på arbetskraft är det enskilt största tillväxthindret för mer än vart femte småföretag. Av de företag som anser sig ha expansionsmöjligheter är det en än större andel, , som betraktar arbetskraftsbristen som ett avgörande problem. Det handlar om brister inom yrken som inte traditionellt setts som teoretiska utan mer praktiska. Detta är utomordentligt allvarligt eftersom företagens och därmed ekonomiska utveckling hindras. menar att validering behöver utvecklas som en metod för att faktiska kunskaper och reell kompetens ska tas till vara. Det handlar om olika metoder för att uppskatta och värdera människors kunskaper. Utmaningen att värdera och utgå från människors varierande kunskaper rör flera olika grupper. För framtid som välfärdsstat är det nödvändigt att lösa denna utmaning inte minst med tanke på den stora brist på arbetskraft som kommer framöver. Regeringen fick slutbetänkandet från med en rad förslag om hur valideringen kan utvecklas som ett instrument. Regeringens respons på denna var en departementspromemoria, inte den utlovade propositionen. En statlig delegation har inrättats, med ett tidsbegränsat uppdrag att främja och stödja metoder och system för validering. () är värdmyndighet för delegationen. menar att problemen kring validering inte löses genom att inrätta en ny myndighet. publicerades delegationens hemsida, nära efter att delegationen inlett sitt arbete. Hemsidan är snygg men saknar svar på de innehållsmässiga frågeställningarna. Vad gör delegationen och när kommer några resultat? Ett väl fungerande system för validering är av stor betydelse, såväl för personer med låg formell utbildning och en hög grad av erfarenhetsbaserad kunskap som för personer som har genomgått utbildning i otraditionella former, här hemma eller utomlands. I direktivens sparsmakade målformulering från saknas mycket. Det är den passiva politiken i ett nötskal. Ett område som är viktigt att uppmärksamma är rättssäkerheten. Eftersom validering handlar om att bedöma reell kompetens, så blir bedömningarna subjektiva. Det finns en risk för variationer mellan bedömare om man sätter dem att bedöma samma reella kompetens. Det måste därför rimligen finnas en instans för att pröva valideringar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser ministern att göra för att säkerställa rättssäkerheten i validering av reell kompetens? Vad avser ministern att göra för att möjliggöra överprövning av valideringar? Vad avser ministern att göra för att valideringsdelegationen ska nå ut även på lokal nivå?
ip · GR10409 · 2004-04-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:409 av () till statsrådet om kvalitet inom barnomsorgen kommer många förskollärare och barnskötare att gå i pension. Det ställer stora krav på nyrekrytering av kompetent personal inom båda yrkesgrupperna för att stärka kvaliteten. Jag känner stor oro över att nyutbildad förskolepersonal väljer att arbeta inom skolan och inte i förskolan. Detta då förskollärarna länge har försökt att arbeta under samma villkor som andra grundskollärare när det gäller arbetstider, lön, planeringstid för att kunna bedriva en bra pedagogisk verksamhet. Tyvärr har det inte lyckats då den kommunala ekonomin inte har tillåtit detta. Därutöver vill jag också hävda att förskollärarjobbet är ett kvinnodominerat arbete. Och så länge som samhället underskattar kvinnors arbete och låter ekonomin styra vår barnomsorg, så kommer förskolan att fungera som ett dragspel för den kommunala ekonomin. Barngruppernas storlek inom barnomsorgen är ett uttryck för kvalitet i verksamheten. är det alltför stora barngrupper på många håll. Som förskollärare vet jag att mindre grupper är bra för barnen och den pedagogiska verksamheten. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att öka rekrytering av förskollärare och förbättra förskollärarnas arbetsvillkor? Vilka initiativ ämnar statsrådet ta för att minska barngrupperna?
ip · GR10411 · 2004-04-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:411 av de () till statsrådet om stopplagen har gjort en sammanställning av beslut i ärenden om tillstånd till överlåtelse enligt lagen om allmännyttiga bostadsföretag. En lag som vi moderater vill avskaffa. Av sammanställningen framgår att länsstyrelserna fattat beslut i 287ärenden om tillstånd till överlåtelse, varav 24är avslag. 23av dessa avslag är att hänföra till . Sammanställningen ger därför intrycket att tillämpningen av Lagen om allmännyttiga bostadsföretag är starkt politiserad i så motto att det enbart är stockholmare som ska nekas rätten att äga sin bostad. I en tidigare skriftlig fråga (2003/04:371) i samma fråga ansåg statsrådet att det inte fanns någon anledning att "vidta några särskilda åtgärder för att påverka tillämpningen av reglerna om tillståndsprövning". har fått i uppdrag att snabbutreda lagen om allmännyttiga bostadsföretag, vilket indikerar att statsrådet bytt ståndpunkt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsrådet avser att tillåta hyresgäster som så önskar att köpa sina bostäder utan prövning av länsstyrelse och .
ip · GR10413 · 2004-04-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:413 av () till statsrådet om återkallande av uppehållstillstånd I utlänningslagens 9 § stadgas: "Vid bedömning av om ett uppehållstillstånd bör återkallas skall hänsyn tas till utlänningens anknytning till det svenska samhället och till om andra humanitära skäl talar mot att tillståndet återkallas. Därvid skall särskilt beaktas utlänningens levnadsomständigheter och familjeförhållanden samt hur länge utlänningen vistats i . Om utlänningen har vistats här med uppehållstillstånd när frågan om återkallande av uppehållstillstånd enligt denna paragraf prövas av den myndighet som först beslutar i saken får beslut fattas endast om det finns synnerliga skäl." Lagtexten ger personer med uppehållstillstånd ett starkt skydd mot att få ett uppehållstillstånd återkallat. Lagtexten betonar anknytningen till det svenska samhället, humanitära skäl och familjeförhållanden. I förarbetena till lagen framhåller regeringen att humanitära skäl bland annat innebär särskild hänsyn till barns släktanknytning i , utlänningens levnadsomständigheter, längden på vistelsen här, bostadsförhållanden, arbetsförhållanden och social anpassning. Vid en bedömning av återkallande av uppehållstillstånd ska enligt förarbetena en sammanvägning av sådant som talar både för och emot ett eventuellt återkallande vägas in. Lagtexten ger alltså personer med uppehållstillstånd ett starkt skydd mot att få beviljade uppehållstillstånd återkallade. Ett antal fall av återkallade uppehållstillstånd tyder dock på att praxis kan vara en helt annan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att skapa större tydlighet i hur utlänningslagen ska tillämpas vid återkallande av uppehållstillstånd.
ip · GR10414 · 2004-04-02 00:00:00 — Interpellation 2003/04:414 av () till finansminister om illegal införsel av narkotiska läkemedel En inte obetydlig mängd narkotiska läkemedel existerar på den illegala narkotikamarknaden. En svensk studie har visat att var tredje våldsbrottsling missbrukar sömnmedlet Rohypnol, ofta i kombination med andra preparat. Redan under årets första veckor har tullen beslagtagit mer Rohypnol än . togs omkring 160000 tabletter i beslag. Tillverkaren ska sluta sälja det omstridda läkemedlet i . Men det får ingen effekt på konsumtionen har analyschef uppgett i medierna eftersom medlet privattillverkas och förs in illegalt i landet. Utvidgningen ställer tullen och övriga delar av det svenska gränsskyddet på nya prov. får EU tio nya medlemsländer, vilket innebär att den inre gränsen flyttas österut. För del innebär det att vi får en inre gräns till , , och . En stor del av den narkotika som kommer in i smugglas via . Smuggling av Rohypnol och Rohypnolkopior sker främst från via . Statsministern har utlovat nya resurser till rättsväsendet när besparingar kan göras inom försvaret. menar att satsningar på tullen inte kan vänta tills eventuella försvarsresurser frigörs. presenterade en sparplan som innebär att verket skär ned sin personal med 370 personer, varav ett 50-tal arbetar med brottsbekämpning. personalstyrka minskar då från knappt 2600 till ca 2200 anställda. Tullens narkotikahundar hjälper ofta till i beslagen av Rohypnol och är därmed ett ovärderligt redskap i kampen mot illegal införsel av Rohypnol och andra droger. Tyvärr blir hundarna färre och färre. har de minskat från 53 till 42. Fortsätter det så är antalet hundar halverat . Detta är djup oroande. Tullen måste ges möjlighet att utöka antalet hundar som är utbildade på att finna Rohypnol och andra narkotiska läkemedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att Rohypnol och andra narkotiska läkemedel illegalt förs in i ?
ip · GR10417 · 2004-04-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:417 av () till utbildningsminister om roll i det arktiska 1997 inleddes ett samarbete mellan institutioner och universitet i den arktiska regionen då universitetssammanslutningen började anordna möten på olika platser i regionen för att stärka kontakterna dem emellan. Ett löst sammansatt sekretariat som förberedde mötena fanns i . deltog och det var i diskussion med andra deltagare som man kom till insikt om behovet av ett mer formaliserat samarbete. Målet var att studenter från olika universitet skulle kunna följa kurser med arktisk anknytning via Internet och att utbyten mellan universiteten i den arktiska regionen skulle underlättas och förstärkas. Det webbaserade skulle även ge möjlighet för studenter som bodde långt ifrån studieorter att följa kurser. startade det arktiska . En rektor anställdes med säte i i . uppfyller dock inte ännu formellt sin viktiga roll i . är en av ett 60-tal stiftarinstitutioner och universitet som deltar i det arktiska arbete. Verksamheten bedrivs än så länge i relativt liten skala och den bygger på det personliga engagemanget hos rektorn och några lärare på . har erfarenhet av bilaterala utbyten med bland andra universiteten i , och Arkangelsk. Man samarbetar även med högskolan i , och . För att kunna gå vidare med samarbetet inom det arktiska och utveckla kursutbudet inom det treåriga arktiska kandidatprogrammet har lagt in en begäran till staten om i sin budget för 2005-2007. universitets hela budget uppgår till och de 5 miljonerna gällande det arktiska skulle alltså läggas därutöver och redovisas som ett särskilt uppdrag, som svenskt kansli för det arktiska . Alla andra universitet som så önskar kommer att kunna delta i det arktiska verksamhet. Under detta budgetår uppfyller också sin del av samarbetet. Min fråga till utbildningsministern är: Avser ministern att vidta några åtgärder för att uppfylla universitets önskan om att bli fullvärdig medlem i det arktiska samarbetet?
ip · GR10418 · 2004-04-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:418 av () till utbildningsminister om naturvetenskapliga forskningsstation har forskare verkat vid forskningsstation främst inom ämnesområdena ekologi och geovetenskap. Stationen är placerad i en mycket intressant subarktisk miljö @ ligger norr om och har den lägsta årsnederbörden i hela . Målet för stationen är främst att ge svenska och utländska forskare möjlighet till forskning i den speciella miljö som omger stationen. I begränsad mån kan studenter på grundnivå ges plats. Den kanske viktigaste forskningen som har gjorts på stationen är dokumentationen av de observationer av vind, regn, temperatur, snö, is med mera som har pågått utan avbrott . Den här miljöövervakningen @ monitoring - är en ovärderlig informationskälla vid studier av klimatförändringar. En annan viktig del av arbetet är deltagande i olika internationella nätverk på området. naturvetenskapliga forskningsstation lyder under () och är ofta remissinstans i olika klimat- och naturvetenskapliga ärenden. har KVA stramat åt sin budget till stor del på grund av nedgången på börsen. Detta har drabbat forskningsstation och man har sparkrav på sig. Stationen tar nu i större utsträckning än tidigare betalt av sina gästforskare och man försöker se över sina driftskostnader. Problemet ligger inte i att få pengar till forskningsprojekt men däremot till rena så kallade overhead-kostnader, det vill säga allmänna omkostnader och fasta utgifter. Det finns ytterligare ett par forskningsstationer i norra men är den största (drygt 70 bäddplatser) och den enda som har öppet året runt. Prioriterade arbetsområden för forskningsstationen är dels att fortsätta med miljöövervakningen (mätningarna) för att studera klimatförändringar och dels att delta i de internationella nätverken. är även med i planeringen av det Internationella polaråret 2007@2008. Liknande forskningsstationer i grannländerna finns bland annat i (), på (), samt på och de är alla statliga. naturvetenskapliga forskningsstation ligger utanför statsbudgeten vilket har inneburit en osäkerhet i finansieringen. Den miljömonitoring som bedrivs vid forskningsstation kan ses som ett nationellt arv. För att säkra just denna del av verksamheten krävs enligt uppgift ca . Jag vill ställa följande fråga till utbildningsministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att verka för att forskningen som bedrivs vid naturvetenskapliga forskningsstation, särskilt vad gäller ekologisk och geologisk forskning, säkras för framtiden?
ip · GR10420 · 2004-04-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:420 av () till statsrådet om arbetsskadade som bor i och arbetar i annat nordiskt land Vårt nordiska samarbete bygger på en genuin gemenskap. Det nordiska samarbetet är unikt i världen genom sin stabilitet, folkliga förankring och legitimitet. , som firade sitt 50-årsjubileum , står i centrum för det nordiska samarbetet. En av det nordiska samarbetets ledstjärnor som gått sedan rådets tillkomst har varit den fria rörligheten för nordiska medborgare inom . Det är många nordiska medborgare som bor, arbetar och studerar i ett annat nordiskt land. Det är också en stor grupp som i sitt dagliga liv rör sig över gränsen till ett annat nordiskt land. Det är till exempel ungefär 40000 svenskar som arbetar i men är bosatta i . En smidigt fungerande gränstrafik underlättar enskilda människors vardag och upprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsregionerna. I har problemen för dem som bor på ena sidan om en nordisk gräns och arbetar på den andra varit som en följetong . har det gällt skatteproblem för dem som har haft sin inkomst på ena sidan gränsen och varit folkbokförd på den andra. Ett stort problem som uppmärksammats är också situationen för arbetsskadade som jobbar i ett nordiskt land och bor i ett annat. De har en oerhört utsatt situation eftersom de hamnar mellan ländernas regelverk. Bekymren började genom . Efter det har personer som arbetar i och blivit arbetsskadade där, men är bosatta i , inte fått någon hjälp när de återvänt till . Då får de inte längre pengar från , de får inte stämpla i och är inte arbetsföra. Alltså står de på bar backe. Det måste finnas en väg ut för dessa människor! , trots ett långt nordiskt samarbete, har vi inte enats om hur vi ska ta hand om människor som arbetsskadats på andra sidan gränsen. Det är inte rimligt att det är den enskilde medborgaren och inte eller som tar ansvar när svenskar skadas i sitt arbete i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga Nordenministern följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att hjälpa personer som arbetsskadats i ett annat nordiskt land men är bosatta i ?