ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GR10272 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:272 av () till justitieminister om samarbete mellan tullen och polisen på och polismyndigheten är några av de myndigheter som ingår i ett samarbete @ GOTSAM @ på . Tyvärr blir det inte en enda tullare kvar på på grund av tullens stora besparingar. Frågan är hur ett samarbete ska kunna bedrivas om en samverkanspart inte är närvarande. Polisen har, vad jag förstår, inte resurser att ta över tullens verksamhet. Och skulle polisen tillföras nya resurser för att ta över tullens verksamhet framstår tullens besparing som än mer obegriplig. Tullen är en viktig del av brottsbekämpningen och då särskilt när det gäller den internationellt organiserade brottsligheten. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitieministern: 1.På vilket sätt avser justitieministern att säkerställa att samarbetet inom GOTSAM kan fortsätta utan tullnärvaro på ? 2.Avser justitieministern att ta initiativ till att polisen på tillförs mer resurser? 3.På vilket sätt avser justitieministern att se till att tullen ska kunna fortsätta att vara en del av samhällets brottsbekämpning?
ip · GR10273 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:273 av () till justitieminister om finansieringen av stora arrangemang Än en gång har stått som värd för ett av regeringen beslutat stort internationellt arrangemang, folkmordskonferensen. Varje gång sådana stora arrangemang anordnas krävs stora polisinsatser och varje gång uppkommer diskussionen om vem som ska betala. Är det inte dags att regeringen avsätter en pott pengar att använda för av regeringen beslutade stora arrangemang vare sig de är i , eller någon annanstans i ? Det kan i det nu aktuella fallet inte vara rimligt att i , som redan har en hårt ansträngd ekonomi, även ska stå för polisnotan för årets folkmordskonferens. Notan beräknas totalt uppgå till ca . Kommer regeringen att se till att får extra pengar för att täcka kostnaderna i samband med förintelsekonferensen ? Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till justitieministern: Är justitieministern beredd att för framtiden inrätta en särskild pott öronmärkta pengar för att finansiera de polisinsatser som behövs vid av regeringen beslutade stora internationella arrangemang? Avser justitieministern att ta sådana initiativ som innebär att på lämpligt sätt, kompenseras för de merkostnader som årets internationella folkmordskonferens innebar?
ip · GR10274 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:274 av () till justitieminister om polishögskola i Diskussionen om fler poliser i tenderar ibland att enbart utgå från att det är fler poliser som i sig är lösningen på de växande problemen med ökad brottslighet och våldsanvändning. Men minst lika viktig är en diskussion kring hur nya poliser rekryteras och vilka principer som ligger till grund för anställningen. Det är önskvärt att poliskår speglar befolkningens sammansättning. Det ger stadga åt kåren och det ger förbättrade kontaktytor mot nytillkomna delar av befolkningen. Det är planerat en utbyggnad av ett antal polishögskolor i . Tittar man på läget så borde en av dessa hamna i och mer specifikt i . Dels ur kontaktsynpunkt, dels ur ett strategiskt perspektiv för rekrytering och uppföljning. Men också för att faktiskt ta tag i ett problem vad hela vet, nämligen att är den enda staden i landet där polisen faktiskt regelbundet blir utsatt för stenar vid ingripande. Om närheten till polisen ökar, vilket den kommer att göra med en högskola, då minskar också troligen problemen. Framtidens polisyrke kommer inte att handla om vapen och utrustning utan om utbildning. Ytterst handlar det om vilken kompetens som svenska folket vill se hos dem som vi anförtror upprätthållandet av lag och ordning. Etnisk kompetens är en viktig faktor som bör beaktas i detta sammanhang. Med anledning av ovanstående vill jag därför ställa följande frågor till justitieministern: 1.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förbättra den etniska sammansättningen hos poliskår? 2.Instämmer justitieministern i bedömningen att en fjärde polishögskola bör placeras i ?
ip · GR10275 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:275 av () till justitieminister om åtgärder för att förebygga brott och stärka samhällets värdegrund har en mängd förfärliga brott fäst vår uppmärksamhet på problemen för det svenska samhället att förebygga och förhindra att ungdomar fastnar i kriminalitet och våldsamhet. Mord och dråp är de mest spektakulära uttrycken för våld i stort, i form av misshandel, kvinnofridsbrott och rån. Gemensamt för många av de lösningar som presenterats är att de handlat om strängare straff för vissa brott och fler poliser för att klara upp brotten. Det är givetvis en angelägen åtgärd som länge har förordat. Emellertid löser det inte det grundläggande problemet: att så pass många saknar normala spärrar mot att använda våld. En strategi för att minska brottsligheten måste gå till roten med det onda och redan tidigt identifiera ungdomar som riskerar att hamna snett senare i livet för att kunna sätta in insatser och behandling. Samhället måste också hos våra ungdomar ge tydliga signaler om rätt och fel samt värna vår gemensamma värdegrund om respekt för andras liv, deras egendom och integritet. Beskedet från samhället måste vara tydligt: Den småskaliga brottslighet som finns i vandalisering, kränkning av flickor i skolan och småstölder kommer inte att tolereras. Det är uppenbart att det krävs mer än insatser för att stärka polis och rättsväsende. Att förändra normer och värderingar hos ungdomar förutsätter breda insatser på många områden. Hela samhället måste engageras i ett sådant arbete, där engagemanget för våra unga görs till en gemensam angelägenhet för familjen och flera offentliga aktörer och där arbetet överskrider traditionella gränser mellan polis, rättsväsende, skola, socialtjänst och familjepolitik. Behandlingen av ungdomar som kommer i kontakt med rättsväsendet kan på många sätt vara avgörande för deras framtida utveckling. Snabba och relevanta åtgärder mot ungdomar som ertappas med lindrigare brott kan förebygga grövre brott . Därför bör insatserna mot ungdomsbrottslighet prioriteras inom ramen för polisen och rättsväsendet. Jag vill därför fråga justitieministern: 1.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att rättsväsendet i alla kontakter med ungdomar ska förmedla en tydlig gemensam värdegrund om respekt för andras liv, egendom och integritet? 2.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stävja fortsatt brottslig verksamhet hos ungdomar som ertappas med brott? 3.Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att underlätta samverkan mellan socialtjänst, polis och skola?
ip · GR10277 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:277 av () till socialminister om åldersgränser och ersättningsetableringar för läkare och sjukgymnaster kommer ett förslag angående åldersgränser för läkare och sjukgymnaster från socialministern till . Det är en anmärkningsvärt sedan beslutade om en översyn av detta regelverk. Just nu lever ett antal patienter med oro för hur det blir med den verksamhet framöver som de brukar anlita och har förtroende för. Kommer den att finnas kvar eller inte? Ett antal privata etableringar riskerar bli utan offentlig finansiering @ inte på grund av att kvaliteten är dålig @ för att läkaren och sjukgymnasten uppnår pensionsålder och för att regeringens förslag har dröjt och fortfarande dröjer alltför . Dessa verksamheter är en tillgång för samhället i dagens sjuvård. Åldern är enligt mitt sätt att se en förkastlig finansieringsprincip och är närmast att betrakta som yrkesförbud och borde inte kunna förekomma i dagens . Det är dessutom viktigt att etablerade, fungerande verksamheter som drivs i privat regi med offentlig finansiering kan överlåtas med bibehållen finansiering. Detta är viktigt för patienterna då den dagen kommer när läkaren och sjukgymnasten inte kan arbeta längre antingen på grund av ålder eller sjukdom. Det måste då finnas möjligheter att överlåta en fungerande verksamhet till annan vårdgivare med bibehållen offentlig finansiering. Vilken bedömning gör socialministern om åldersgränserna för läkare och sjukgymnaster? Vilken bedömning gör socialministern om ersättningsetableringar?
ip · GR10278 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:278 av () till statsrådet om samhällsnyttiga organisationer Samhället utgör och ska utgöra det yttersta skyddsnätet för människor som på olika sätt har behov av hjälp och stöd. är det viktigt att ha en öppenhet för människors drivkraft att tillsammans med andra engagera sig för olika frågor och därmed öka människors inflytande. Det är bra komplement till samhällets insatser. Det stora flertalet organisationer och föreningar drivs med stöd av samhället genom bidrag och lokalstöd. Men ett antal samhällsnyttiga organisationer faller mellan stolarna när det gäller föreningsbidrag och tvingas, trots erkänt betydelsefulla insatser, till osäkerhet och kortsiktig planering. De samhällsnyttiga organisationer som drabbats av detta är till exempel SPES @ förening för anhöriga till personer vilket suiciderat, föreningen för föräldrar vars barn dött på grund av hastig spädbarnsdöd och Amningshjälpen. Vissa av dessa organisationer fyller funktioner som samhället inte åtar sig eller anser bäst uppfylls genom frivilligorganisationer. Trots det saknas regelverk som ger möjlighet för dessa organisationer att långsiktigt garantera verksamheten. Många föreningar lever därför "ur hand i mun" och där anställda finns saknas trygga arbetsförhållanden. Ett konkret exempel på hur detta ter sig i verkligheten är Amningshjälpen. Amningshjälpen startade som en ideell organisation med uppgift att ge stöd till ammande mammor och sprida kunskap om amning. sköts arbetet genom två halvtidstjänster och resten genom oavlönat arbete. Organisationsstödet har successivt minskat från till . Amningshjälpen har av uppmanats att söka bidrag från , , och . Detta trots att och aldrig givit denna organisation bidrag tidigare och har tidigare gett besked om att bidrag inte kan sökas ifrån dem. Vi kan konstatera, vilket upprepat , att det finns en brist i regelverket för organisationsstöd till samhällsnyttiga organisationer som till exempel har ett nationellt uppdrag, saknar "brukare" i mening funktionshindrade eller motsvarande eftersom anhöriga inte räknas. Risken finns att vi kan förlora viktiga insatser och kunskaper på grund av att flera organisationer tvingas säga upp personal och lägga ned verksamhet. Det finns även risk för att organisationer tvingas in i ett beroendeförhållande till privata aktörer som på ett olyckligt sätt skulle komma att styra verksamheterna och minska legitimiteten av oberoende hos allmänheten. Mina frågor till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra organisationsstödet för samhällsnyttiga organisationer? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkra Amningshjälpens fortsatta arbete?
ip · GR10279 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:279 av () till finansminister om väg 73 Följande går att läsa i ett TT-meddelande från : "Det finns statliga pengar för att bygga om olycksdrabbade mellan och , enligt finansminister . Pengarna för att bygga om hela vägsträckan kommer att finnas för byggstart , uppger finansminister för ." Vidare framgår det att menar att regeringen kommer att fatta beslut inom en . Väg 73, , är en av mest olycksdrabbade vägar. Många olika socialdemokratiska ministrar har pratat mycket om en utbyggnad av sträckan Älgviken@Fors. har det stannat vid prat för än lyser konkreta beslut och det första spadtaget med sin frånvaro. Tillåtlighetsprövningen dras i långbänk på och finansiering saknas. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande frågor till finansministern: 1.Avser finansministern att verka för ett beslut om pengar till väg 73? 2.Avser finansministern att i ett sådant beslut "öronmärka" pengar till väg 73?
ip · GR10280 · 2004-02-04 00:00:00 — Interpellation 2003/04:280 av () till statsrådet om ett ökat tågresande Om de mål för transportpolitiken som fastslagit vad gäller till exempel trafiksäkerhet, miljöhänsyn och regional utveckling ska kunna uppfyllas måste betydande förändringar till stånd. blev dessvärre ännu där ambitionen att minska antalet dödade och svårt skadade på våra vägar inte uppfyllts. Utöver de trafiksäkerhetshöjande åtgärder som är nödvändiga på våra vägar behöver kollektivtrafiken med buss och tåg utvecklas för att vi ska närma oss de transportpolitiska målen. Därför är det mycket olyckligt att förutsättningarna för en utvecklad tågtrafik på våra järnvägar på många sätt försämras. SJ, som svarar för en helt dominerande del av den interregionala tågtrafiken, vidtar åtgärder som inte förefaller gynna ett ökat resande. Exempel på detta är aviserade stora höjningar av priset på årskort som är mycket viktiga för arbetspendling i många regioner, till exempel i . försvinner tåg som är strategiskt viktiga för arbets- och studiependling. I andra delar av landet, i till exempel och , upphör tågen att stanna. har också många järnvägsstationer avbemannats och möjligheterna att köpa färdbiljetter till tågresor, både till lokala resor och fjärresor försämrats. I bland annat ersattes nedlagda järnvägsstationer med biljettautomater utanför stationerna, där man kunde köpa tågbiljetter med bankkort eller kreditkort för tågresorna. Tågbiljetter kan också beställas via telefon eller Internet och hämtas och betalas hos ett ATG-ombud. I har SJ slutat med försäljning av tågbiljetter för lokala och regionala tågresor i och via de biljettautomater som funnits utanför järnvägsstationerna . Efter måste tågresenärer från stationerna längs Blekinge kustbana, med något undantag, köpa sina tågbiljetter (kontantbiljetter) för lokala resor av tågpersonalen ombord på tågen. En enkel tågbiljett inköpt ombord på tåget kostar mer än ordinarie pris, , och för biljetter som kostar och uppåt blir tillägget . Många tågresenärer anser att man efter får betala straffavgifter till SJ, för de inköpta biljetterna ombord på tågen på grund av de indragna biljettautomaterna vid järnvägsstationerna. Dessa ökade biljettkostnader drabbar särskilt äldre människor som ofta saknar datorutrustning och som har långt till ATG-ombud. Det blir också en rejält kännbar extrakostnad för många studerande ungdomar. Enligt aktuell statistik från och stagnerar antalet tågresenärer i som antalet skadade och dödade i trafiken ligger kvar på en hög nivå . Detta är oroväckande med tanke på de nationella mål som satts upp för att minska antalet dödade och skadade i trafiken, samt att minska trafikens negativa påverkan på vår miljö. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka persontransporterna med tåg, lokalt, regionalt och i fjärrtrafik, och därmed närma oss de uppställda målen om regional utveckling, minskat antal dödade och skadade i trafiken samt minska skadeverkningarna på vår miljö?
ip · GR10281 · 2004-02-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:281 av () till finansminister om inkomstskatten , blivande ledare för , är tydlig med vad han tycker och vad han vill. Han tycker att skatterna är för låga och han vill att de ska öka. På partiledardebatten förklarade att regeringen vill sänka inkomstskatten under den här mandatperioden om ekonomin tillåter det. Som en replik senare, , deklarerade vid en pressträff att han vill tvärtom höja inkomstskatterna. Han vill införa ytterligare ett steg i inkomstskatteskalan så att personer som tjänar mer än ska betala marginalskatt. Han vill också höja låg- och medelinkomsttagarnas skatt genom att skrinlägga den utlovade kompensationen till löntagarna för avgifterna till pensionssystemet. är också emot den sänkning av förmögenhetsskatten som regeringen diskuterar i tillväxtsamtalen med näringslivet. så diskuterar regeringen skatterna även med och . Med tanke på den inställning har i skattefrågan så kan knappast något bra komma ut av de samtalen. Mina frågor till ministern är därför dessa: Står finansministern fast vid löftet om sänkta inkomstskatter och kommer finansministern att verka för sänkta inkomstskatter i diskussionerna med samarbetspartierna? Bedömer finansministern att man verkligen kan genomföra den skattepolitik som behöver tillsammans med ?
ip · GR10282 · 2004-02-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:282 av () till statsrådet om ungdomsarbetslösheten i AMS statistik över ungdomsarbetslösheten är ingen munter läsning i . Av de tio kommuner med högst ungdomsarbetslöshet finns sju Norrbottenskommuner med. , och ligger i toppen. I är det nästan var tredje ungdom som står utan ett jobb. Den höga ungdomsarbetslösheten riskerar att dränera länet på ungdom och kompetens. Vi får inte slösa bort vår viktigaste resurs. Om inte ungdomarna får jobb i vårt län så dröjer det inte innan vi ser dem med resväskorna i handen på väg till ett jobb och ett fjärdehandskontrakt på en lägenhet i . Det är dags att regeringen öppnar ögonen och ser allvaret i situationen. behövs åtgärder för att få till stånd fler jobb i . Framför allt handlar det om att se till att norrbottniska företag har råd att anställa. Från sida har vi kommit med ett förslag om att införa så kallade instegsjobb. Allt för att få in fler ungdomar på arbetsmarknaden. Eftersom regeringen inte har varit beredd att pröva den lösningen vill jag därför nu fråga arbetsmarknadsminister : Är arbetsmarknadsministern beredd att göra till ett försökslän för instegsjobb och om inte, vad avser arbetsmarknadsministern att vidta för åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten i ?
ip · GR10283 · 2004-02-05 00:00:00 — Interpellation 2003/04:283 av () till justitieminister om trafik- och fordonssituationen Dagens trafiksituation vad gäller såväl trafiksäkerhet som miljö påverkas negativt av alla fordon med trafikförbud som ändå finns i trafiken. Många fordon används trots att de inte är besiktigade, försäkrade eller skattade för. Fordon som inte besiktigas har i regel stora brister både vad gäller trafiksäkerhet och miljö. Problem kan gälla till exempel bromsar, belysning, rostskador och dålig eller obefintlig avgasrening. Enligt dagens regler är det polisens uppgift att stoppa fordonet och omhänderta registreringsskyltarna. Detta hindrar dock inte föraren, som ofta är kriminell, att framföra fordonet eventuellt med nya nummerplåtar. Det är ofta kommunerna som är ansvariga för att parkeringsbestämmelser följs. De kan då notera att dessa bilar finns i gatumiljön uppställda eller rullande. Någon möjlighet att beslagta bilen finns inte enligt gällande lagstiftning. gjordes en översyn av polisens arbetsuppgifter, Mot ökad koncentration @ förändring av polisens verksamhet SOU 2001:87. Där studerades bland annat vilka arbetsuppgifter som nödvändigtvis inte behövde ligga på polisen. Dessa var främst av administrativ art, men även andra uppgifter som till exempel medverkan i skolundervisning med mera. Utredningen belyste inte att parkeringsvakter kan vara en resurs för att avlasta polisen i sitt arbete. Bland annat genom att kunna hantera fordon som inte är besiktigade, skattade eller försäkrade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han har för avsikt att se över lagstiftningen så att fordon som inte är besiktigade, skattade eller försäkrade kan beslagtas, samt om statsrådet kan se en möjlighet att använda parkeringsvakterna i trafikövervakningen som utförs av polisen.
ip · GR10285 · 2004-02-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:285 av () till finansminister om statsfinanserna Statsbudgeten visade ett underskott på . Enligt () blir årets budgetunderskott . väntas ett underskott på 40 miljarder, 2006 ett underskott på 37 miljarder och 2007 ett underskott på . Om prognoserna slår in innebär detta att staten går med ett underskott på runt . Underskott i statsfinanserna innebär en växande statsskuld som ska betalas av kommande generationer. Underskott i statsfinanserna innebär också ökade ränteutgifter som tränger undan andra satsningar. Med en låg skuld får den ekonomiska politiken en större handlingsfrihet som gör det möjligt att möta påfrestningar på samhällsekonomin. En låg statsskuld skapar reserver så att den ekonomiska politiken kan få tillräcklig rörelsefrihet. står liksom de flesta länder i inför stora demografiska utmaningar. En växande andel äldre innebär att relationen mellan yrkesverksamma och icke-arbetande kommer att försämras. Den ändrade demografiska situationen innebär en ökad efterfrågan på välfärdstjänster. Färre ska försörja fler. Under innevarande decennium är de demografiska förutsättningarna relativt goda. Det är viktigt att utnyttja dessa omständigheter för att genom goda finanser nu förbättra möjligheten att klara framtida utmaningar, då en åldrande befolkning innebär ett tuffare ekonomiskt läge för staten. De just nu goda demografiska förutsättningarna innebär att pensionssystemet visar ett överskott. Överskott från pensionssystemet innebär att de offentliga finanserna totalt sett visar på överskott trots underskottet i statens finanser. Men trots överskottet i de samlade offentliga finanserna är det ett stort problem att statsfinanserna är så ansträngda. De resurser som finns i pensionssystemet kan till exempel inte användas till att sänka tillväxtfientliga skatter eller andra åtgärder som leder till fler jobb. För att ytterligare förtydliga vikten av ordning i statsfinanserna bör ett nytt mål för den ekonomiska politiken införas. Målet bör vara att statens finansiella sparande ska vara i balans över en hel konjunkturcykel. Statens skuld blir då oförändrad i absoluta tal men sjunker som andel av en stigande BNP. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: När avser finansministern att uppvisa en statsbudget i balans? Avser finansministern att återkomma till med ett förslag om mål för statens finanser?
ip · GR10286 · 2004-02-06 00:00:00 — Interpellation 2003/04:286 av () till justitieminister om yttrandefriheten i arbetslivet svarade justitieministern på en interpellation om yttrandefriheten i arbetslivet. Frågan då var när regeringen tänkt presentera förslag angående förstärkt yttrandefrihet i arbetslivet. Ministern höll med om att frågan var viktig men noterade att något förslag inte skulle komma att presenteras under dåvarande år. När vi nu fått propositionsförteckning för våren kan det konstateras att frågan inte heller finns med. som gick kunde vi dock glädjande nog konstatera att regeringen nu avser att införa meddelarfrihet inom privata företag. Detta som ett redskap för att skapa bättre förutsättningar för moral och etik inom näringslivet. Vi i som drivit denna fråga ser det som ett mycket positivt steg och välkomnar ett sådant initiativ. Yttrandefriheten är en omistlig del av demokratin och den behöver stärkas på arbetsplatserna. Frågan har utretts, men förslag som hitintills lämnats har fått omfattande kritik för att de inte stärker det lagliga skyddet för yttrandefriheten på alla privata arbetsplatser. Även anställda i offentlig verksamhet som läggs ut på entreprenad måste omfattas av denna grundläggande rättighet. är det viktigt att uppmärksamma det faktum att många arbetstagare inom det offentliga ofta inte känner till sina grundlagsfästa rättigheter vad gäller yttrandefrihet och därför inte använder sig av dem av rädsla för repressalier. Behov av utbildning gäller såväl de anställda som arbetsgivarna. anser att det är rimligt att offentliga arbetsgivare åläggs att informera om dessa rättigheter som ett första steg. Mina frågor till justitieminister blir då följande: 1.Avser ministern att presentera förslag som stärker yttrandefriheten för privatanställda? 2.Avser ministern att ta initiativ till att de offentliga arbetsgivarna tar ett större ansvar för att yttrandefriheten stärks i praktiken?