frsrdg · GR04JO1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det alternativ som föreslagit därefter är boende i egen lägenhet med stöd av familjepedagog. A. och sfv samtyckte till detta . Enligt överenskommelse med sfv skulle de ta kontakt med bostads AB för att aktualisera A. i bostadskön. Denna kontakt togs ej av vård Det har inneburit att en lösning med eget boende har fördröjts och därmed också utredningen enl. 50 § SoL (motsvaras numera av 11 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453]; JO:s anm.). från uppdraget som sfv och D.B. har fortlöpande kontakt med bostads AB, A. och handläggaren för att ordna boende för A. F.O:s uppgifter om att socialsekreterare vid en telefonkontakt informerat om polisanmälan gentemot F.O. uppger vidare att två socialsekreterare vid ett hembesök skall ha uppgivit att hon inte skulle behöva bry sig om sociala utskottets anmälan till poli-sen är felaktigt. Den nämnda handläggaren har gjort ett hembesök . Båda socialsekreterarna , som också omnämns av F.O., är bland de mest me-riterade handläggarna vid i och väl förtrogna med såväl gällande lagstiftning som ansvar och uppgifter. De har inte föregripit polisutredning, åklagare och domstols bedömningar av ett eventuellt brott. framkom en rad uppgifter som tyder på att barnen situation i familjehemmet inte var tillfredsställande. Kontakterna intensifierades med såväl A., S. och B. såväl som deras sfv och familjehemmet. Syftet var att säkerställa barnens situa-tion. stod det klart att nödvändiga förändringar rörande barnens situation i familjehemmet och i samverkan mellan , familjehemmet och sfv inte gått att uppnå. överlämnades ärendet till socialförvaltningens utredningsenhet för en grundläggande utredning om barnens situation och behov. Det var svårigheter att genomföra utredningen, då samverkan mellan inblandade parter, framför allt familjehemmet och A:s sfv var svår att uppnå. Familjehemmet avvisade kontakten med sfv. Det var ock-så stora svårigheter att hitta ett nytt boende. ambition har varit en nära samverkan med barnens sfv för att kunna avgöra vad som var bästa möjliga boende för barnen . Barnens åsikter har varit viktiga. B:s boende löstes tidigt . har fram vidhållit att A. bör flytta från familjehemmet till ett annat familjehem, då de bedömt F.O. har inte fun-nit något annat lämpligt familjehemsboende och A. blev själv tvek-sam till att flytta från sitt familjehem. Sfv avvisade annan föreslagen lösning som Mellanvårdsgruppen i . po-lisanmälde socialnämndens sociala utskott F.O. för misstanke om fysiskt våld mot A., S. och B. beslutades att A. och S. inte skulle bo kvar i familjehemmet, då det ej ansågs vara till deras bästa. Efter samråd med båda flickornas sfv beslöts att flickorna skulle flytta till dessa, i avvaktan på en permanent lösning. Nämnden hemställde, med hänvisning till vad som framkommit i företagen utredning, att JO skulle lämna anmälningarna utan åtgärd. Enligt nämndens mening hade ingenting framkommit som gav anledning till kritik. I.A., F.A. yttrade sig över remissvaret. I samband härmed inkom även skrivelser från A. och från de nya särskilt förordnade vårdnadshavarna, . Förutom kommentarer rörande de frågor som hade remitterats till nämnden framfördes vissa nya klagomål mot nämnden, bl.a. angående handläggningen av aktuellt ärende . Både makarna . och makarna . var också missnöjda med hur nämnden hade hanterat frågor med anknytning till deras uppdrag som särskilt förordnade vårdnadshavare. JO tog även del av det av åklagarkammaren i , i , utfärdade strafföreläggandet, rubricerat "misshandel, ringa brott". Enligt föreläggandet hade F.O. slagit den då gamle B. med en fjärrkontroll i huvudet och på armarna så att smärta och mindre skada uppstod. I ett beslut anförde JO följande. trädde en ny socialtjänstlag (2001:453) och socialtjänstförordning (2001:937) i kraft. I förevarande ärenden behandlas händelser som ägde rum socialtjänstlagen (1980:620) och socialtjänstförordningen (1981:750) var gällande. Jag har valt att här hänvisa till den nya socialtjänstlagen respektive socialtjänstförordningen, som - i de avseenden som behandlas i det följande - inte har inneburit någon ändring i sakligt hänseende. Enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) skall socialnämnden sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Av 6 kap. 7 § socialtjänstlagen framgår bl.a. att socialnämnden skall medverka till att barn som placerats i familjehem får god vård och fostran och i övrigt gynnsamma uppväxtförhållanden. Nämnden skall lämna vårdnadshavarna och dem som vårdar barnet råd, stöd och annan hjälp som de behöver. I 5 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:937) stadgas att socialnämnden, för att uppfylla sina skyldigheter enligt 6 kap. 7 § socialtjänstlagen, bör genom personliga besök och på annat lämpligt sätt fortlöpande hålla sig väl förtrogen med förhållandena i familjehemmen och ge dessa behövligt stöd. Enligt 11 kap. 1 § socialtjänstlagen skall socialnämnden utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd från nämnden. När det gäller utredningar angående behov av att ingripa till en underårigs skydd eller stöd innehåller 11 kap. 2 § socialtjänstlagen kompletterande bestämmelser. Här stadgas bl.a. att en sådan utredning skall bedrivas skyndsamt och vara slutförd senast . Finns det särskilda skäl får socialnämnden besluta att förlänga utredningen . Enligt 17 § förvaltningslagen (1986:223) får ett ärende som avser myndighetsutövning mot enskild inte avgöras utan att den som är part har underrättats om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än honom själv och han har fått tillfälle att yttra sig över den. Av 11 kap. 8 § socialtjänstlagen följer att denna regel skall tillämpas i ärenden hos socialnämnd som avser myndighetsutövning mot någon enskild. Från skyldigheten att kommunicera finns vissa undantag. Av 11 kap. 10 § socialtjänstlagen framgår att barn som har fyllt har rätt att själva föra sin talan i mål och ärenden enligt den lagen. Handläggningen av utredningen av rörande A. och det senare beslutet om att familjehemsplaceringen skulle upphöra Av handlingarna framgår bl.a. följande. A., som blev föräldralös, beviljades genom beslut bistånd i form av familjehemsplacering hos sin faster . beslutade tingsrätten att anförtro vårdnaden om A. åt makarna . som särskilt förordnade vårdnadshavare. placerades även barnen . och S. hos F.O. framkom uppgifter om att F.O. utsatte A., B. och S. för fysiskt våld och att barnen var tvungna att i mycket stor utsträckning ta ansvar för hushållsarbetet i familjehemmet. Till detta kom att det mellan makarna . och F.O. gjorde ansvarig handläggare vid verkställighetsenheten en anmälan till socialförvaltningens utredningsenhet om oro för barnen inleddes utredning beträffande, såvitt här är i fråga, A. beslutade socialutskottet att göra en polisanmälan mot F.O. avseende uppgifterna om misshandel. Nämndens utredning rörande A. avslutades . I utredningen anfördes bl.a. följande. A. fyller . Hon bedöms vara stabil och mogen för sin ålder. Hon bör själv kunna få avgöra om hon ska lämna sitt familjehem eller inte. A. anser att familjehemmet har blivit bättre och de problem som fanns i familjehemmet, har blivit uppmärksammade. Förhållandena i familjehemmet bedöms inte ha sådana brister att LVU kan tillämpas. Verkställighetens handläggare arbetar på att förbättra kontakten med familjehemmet. De förbereder ett familjerådslag, där man kommer att titta på boendesituationen för samtliga tre barnen och vilka behov de har. Detta gör att både familjehemmet, A. och vårdnadshavarna kan få utökat stöd vid behov. Det finns därför inte skäl att flytta A. mot hennes vilja. A:s vårdnadshavare visar ett stort engagemang. Företagen utredning enligt 50 § SoL (motsvaras numera av 11 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453]; JO:s anm.) avslutas. A:s ansökan om byte av familjehem har återtagits. Förhållandet i familjehemmet bedöms inte så olämpligt att LVU kan tillämpas och A:s behov tillgodoses genom vårdnadshavarnas ansvar och stöd till A. och familjehemmet genom verkställighetens handläggare. Nämnden beslutade (delegationsbeslut) enligt utredarens förslag. har ett ansvar för barn som är placerade i familjehem. Vid misstanke om att barn far illa måste socialnämnden inleda en utredning. Som framgår av det ovan anförda stadgas i 11 kap. 2 § socialtjänstlagen att en utredning angående behov av att ingripa till en underårigs skydd eller stöd skall bedrivas skyndsamt och vara slutförd senast . Handläggningstiden för ifrågavarande utredning - - har således varit alldeles för lång. Visserligen kan utredningstiden förlängas om det finns sär Såvitt framgår av handlingarna har emellertid inte något beslut om förlängning av utredningstiden fattats. Jag vill erinra nämnden om att detta är en lagstadgad skyldighet. Handläggningen av den aktuella utredningen rörande A. ger mig även anledning att anföra följande. var makarna . vårdnadshavare för A. Av utredningen rörande A. framgår dock inte klart huruvida makarna . verkligen samtyckte till att A. skulle ha en fortsatt placering hos F.O. I remissvaret anförs att vårdnadshavarna framhöll att F.O. inte var ett lämpligt familjehem. Under rubriken i utredningen har angetts att vårdnadshavarna "är tveksamma till vilket som är bäst för A". Jag vill här allmänt framhålla vikten av att nämnden klarlägger och dokumenterar vårdnadshavarnas inställning i frågan om placeringar av barn. Det förhållandet att I.A. inte var A:s biologiska föräldrar, utan förordnade av tingsrätten, saknar självfallet betydelse i sammanhanget. aktualiserades frågan om A:s fortsatta boende hos fastern. Detta var föranlett av att handläggaren vid förvaltningens verkställighetsenhet hade kontrollerat vad som hänt med polisanmälan mot F.O. Det hade då framkommit att förundersökningen mot F.O. hade lagts ned såvitt avsåg påstådda brott mot A. och S. samt att åklagaren hade utfärdat ett strafföreläggande avseende misshandel, ringa brott, såvitt gällde B. F.O. hade godkänt föreläggandet . Handläggaren vid verkställighetsenheten beslutade att A:s placering i familjehemmet F.O. Av utredningen framgår att beslutanderätten i aktuell fråga inte hade delegerats till handläggare. Nämnden har i sitt remissvar medgett att saken inte hanterats på ett formellt korrekt sätt. I remissvaret anförs att det inträffade berodde på felaktig information om delegationsordningen och att socialnämndens sociala utskott i efterhand, , beslutade att A:s placering hos F.O. skulle upphöra från . Av såväl journalanteckningarna som nämndens remissvar framgår att frågan om strafföreläggandet avseende misshandelsbrottet mot B. , hade stor betydelse för beslutet om att A:s placering hos F.O. De förhållanden i sak som ledde till strafföreläggandet var dock redan kända för nämnden när utredningen rörande A. avslutades . Åklagarens ställningstaganden i aktuella straffrättsliga frågor, dvs. vad nämndens polisanmälan om att F.O. använt fysiskt våld mot A., S. och B. lett till, borde ha klarlagts inom ramen för nämndens utredning avseende A. Denna underlåtenhet framstår - särskilt mot bakgrund av den vikt som strafföreläggandet kom att tillmätas - som klandervärd. Här kan noteras att strafföreläggandet utfärdades , dvs. innan nämndens utredning avslutades. När strafföreläggandet uppmärksammades inleddes inte någon ny utredning. Det skedde inte förrän , efter att beslutet om att A:s placering hos fastern skulle upphöra. Förhållandena var i och för sig kända. De berörda fick dock inte komma till tals i saken. Enligt min mening borde nämnden ha inlett utredning och - i enlighet med 17 § förvalt ningslagen - gett A., makarna . och F.O. tillfälle att lämna synpunkter före ställningstagandet i frågan om placeringen skulle upphöra. Det är svårt att se varför situationen hanterades på det sätt som skedde. Läget kan rimligen inte anses ha varit akut. Nämnden hade så sent som bedömt att A. skulle vara fortsatt placerad hos F.O. och det enda som sedan, såvitt kommit fram, tillkommit var uppgiften om strafföreläggandet. Det finns frågetecken när det gäller nämndens fortsatta handläggning av ärendet rörande A. I huvudsak rör dock dessa sådana ställningstaganden som JO är återhållsam med att pröva. Vad som kommit fram ger inte tillräckliga skäl att vidta några utredningsåtgärder avseende de klagomål som rör nämndens agerande i tiden . Jag vill emellertid erinra om vikten av att nämnden lämnar tydlig information till berörda personer när fråga uppkommer om att till domstol göra en anmälan om att vårdnaden om ett barn skall anförtros åt särskilt förordnade vårdnadshavare. Det är självfallet också av största betydelse att nämnden förvissar sig om att de personer som överväger att acceptera ett sådant uppdrag är införstådda med vad detta innebär. Fråga om socialnämnden har brustit i informationen till ett familjehem angående en planerad omplacering av barn (Dnr 845-2001) I en anmälan till JO framförde E.S. klagomål mot 1:e vice ordföranden , avdelningschefen , 1:e socialsekreteraren och socialsekreteraren , samtliga vid i . Klagomålen avsåg huvud-sakligen brister i informationen till ett familjehem om en planerad omplacering av två familje-hemsbarn som var placerade med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestäm-melser om vård av unga (LVU). I anmälan anfördes bl.a. följande. (född , JO:s anm.) och V. (född , JO:s anm.) varit fosterbarn hos mig. kom och hämtade barnen, de skulle på bio och därefter ut och äta. Barnen var mycket otrevliga mot mig och sa att de skulle flytta. Efter detta ringde till L:s mobiltelefon. V. ringde de till skolan. Ingen ringde mig, jag ville ha ett hembesök men det skulle inte gå förrän . kom L. och berättade att ringt henne och V. och talat om att de hittat ett nytt fosterhem till dem, han hade även talat om vilken familj. ringde mig och talade om samma sak. Jag sa då att jag redan fått informationen genom barnen. Något hembesök blev det ej. hämtades barnen för att träffa och . ringde mig och sa att barnen skulle flytta inom en månad. Jag undrade varför och om det varit uppe i socialnämnden. Svaret var att L. hade varit jobbig och började V. visa samma tendens och att ärendet inte varit uppe i nämnden. Jag visste inte att de skulle flytta denna dag och var därför inte hemma. Jag anser att kränkt mig genom att gå bakom ryggen på mig genom att utan min vetskap prata med barnen och skolan, varit inne i vårt hus och hämtat saker. Jag har ej fått reda på var barnen bor ej heller deras telefonnummer. Vid förfrågan till har vi inte fått någon förklaring varför barnen flyttats från vårt familjehem. Inledningsvis infordrades och granskades de aktuella personakterna. I samband med att handlingarna översändes till JO angav omsorgsförvaltningen att det saknades vissa noteringar och material som skulle översändas . Kompletterande material inkom från omsorgsförvaltningen. i anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad E.S. I remissen angavs att remissvaret även skulle innehålla en redogörelse för hur nämndens överväganden, beslut och verkställig-het i samband med den aktuella omplaceringen hade dokumenterats. I ett remissvar anförde omsorgsnämnden följande. Redan tidigt fanns tveksamheter kring placeringen av L. och V. i det aktuella familjehemmet. Ett s.k. fördjupat övervägande av placeringen gjordes 940526. Det fanns tveksamheter till att familje-hemmet hade kompetens för att klara av uppgiften. Det fanns oro för barnen med anledning av detta. beslutade att placeringen skulle fortgå, men att familjehemmet inte skulle ta emot feriehemsplaceringar tills vidare. Anledningen till det senare beslutet var att man bedömde att familjehemmet hade nog med att klara av L. och V. Sedan tidpunkten för detta fördjupade övervägande har det funnits tveksamheter till familje-hemmets möjligheter att klara av sin uppgift. Emellertid har det faktum att flickorna inte haft någon annan anknytning till någon vårdande person vägt tyngre. har tyckt att det är bättre att försöka stödja familjehemmet i deras uppgift, eftersom familjehemsföräldrarna är de vuxna personer, som känt barnen mest och längst (förutom modern). Denna bedömning har fått väga tyngre än de brister, som anser har funnits hos familjehemmet. Av erfarenhet vet nämnden att omplacering kan vara en smärtsam process för främst barnen men även andra inblandade parter. Detta styrks också av forskningsresultat. har haft svårigheter att hantera flickornas biologiska mor . har inte kunnat underlätta umgänget mellan modern och L. och V. Samarbete mellan de handläggande socialsekreterarna och familjehemmet fungerade inte tillfredsställande. Det blev lätt konflikter och i hade svårt att ge familjehemmet det stöd som det behövde för sin uppgift. För att avhjälpa detta engagerades socialsekreterare , från familjehemssektionen i . Hon hade ansvar för en pojke som också var placerad hos E.S. fick i uppdrag att arbeta för stöd direkt till E.S. Familjehemmet har också fått kontinuerlig hjälp i form av handledning och erbjudande om vidareutbildning. har haft mycket tät kontakt med , nästintill . blev det stora problem med L. i familjehemmet. Citat ur uppföljningsrapport : "Sommaren har varit kaotisk i familjen. L. har sovit borta de flesta nätterna. Familjehemmet har inte vetat hos vem hon har sovit. De har dock haft daglig telefonkontakt när hon varit borta. L. har inte velat uppge vart hon varit för rädsla för att bli hämtad. . . ." Genom Omsorgsnämndens försorg har L. blivit utredd för eventuell neuropsykiatrisk problematik. Denna utredning påvisade farhågor för L:s hälsa och hennes hemmiljö ifrågasattes. För att hjälpa L. anställdes en stödperson, L.D. De hade fått kontakt eftersom L.D. skulle utgöra en personlig, pedagogisk och praktisk hjälp till L. L. gjorde sin praktik hemma hos L.D., som är konstnär. kom snabbt att bli en viktig person för L. och detta bidrog till att stabilisera L:s situation. Vid hembesök hos E.S. 000920 informerades hon om tankar på eventuell omplacering av L. Detta framgår av aktanteckning: "Hembesök hos E.S. Närvarande: E.S., samt jag. Vi går igenom hur situationen är i familjen just . Det har fungerat hemma sedan L. började hos L.D. Det har enl. E.S. gått att föra samtal med L. utan att de råkat i luven på varandra. Vi förklarar att vi blev mycket oroliga när vi fick höra att L. varit borta de flesta nätter utan att de vetat var hon varit. Vi talar om att om det inte fungerar bättre så måste vi om-placera L. E.S. är införstådd med det. framkom uppgifter, som gjorde mycket oroad. Dessa uppgifter har sekretessbelagt och de redovisas inte närmare i detta yttrande. Handläggarna gjorde tillsammans med vice ordförande bedöm-ningen att L. och V. behövde omplaceras. Processen med att finna ett nytt familjehem var inte lätt, särskilt som L. och V. absolut ville bo kvar på . Socialsekreterare och 1:e socialsekreterare lade ner ett stort arbete på att finna ett nytt hem. hittade de ett trovärdigt alternativ. besökte det nya familjehemmet 001201. Tillsammans med gjordes bedömningen att detta familjehem var lämpligt. Familjen hade varit föremål för utredning av kommun och efter samtal med deras tjänstemän begärdes kopia på den genomförda utredningen. blev sjukskriven, varför fick ta över huvudansvaret för om-placeringen. fick av L. och V. information om den förestående omplaceringen. Hon var i kontakt med 001125-26, som då bekräftade planeringen. Detta framgår av akt-anteckning i familjehemsakten 001128. gjorde tillsammans med planeringen att närmare informera E.S. vid ett gemensamt hembesök. Detta var möjligt först 001215. Dagen innan framkom att inte kunde delta. Vid telefonsamtal till E.S. tackade hon nej till mötet. Hon informerades då om omplaceringen. Hon kände till planerna genom att L. och V. hade berättat för henne. Flickorna fick via telefon veta vilket familjehem som var aktuellt. Det hade känts bättre för oss på att själva berätta för familjehemmet i ett tidigare skede, men med denna planering var inte detta möjligt. Vi beklagar att mötet 001215 inte blev av, men det kunde vi från sida inte styra över. tackade själv nej till mötet, när inte kunde delta. agerande har bestämts av respekt för flickorna, vars behov måste komma i första hand. Detta har delvis skett på bekostnad av familjehemsföräldrarnas behov av information. Båda flickorna var inledningsvis mycket positiva till omplacering. efter beskedet blev L. dock tveksam till att placeras i ett nytt familjehem. Detta ledde till att L.D. körde flickorna till ett möte i 001221. Till mötet infann sig även socialsekreterare , trots att hon var sjukskriven. Vid samtal med L. och V. framkom att de var positiva till omplacering och fattade vice ordförande beslut om omplacering till det nya familjehemmet. Planeringen var att L. och V. skulle vara kvar i det gamla familjehemmet under jullovet. Emellertid meddelade E.S. 001221 att flickorna måste flytta innan nyår. Det blev därför viss förvirring när omplaceringen skulle verkställas. Flickorna bodde kvar i det gamla familjehemmet över jul- och nyårshelgerna. 010108 ringde socialsekreterare till L.D., som berättade att E.S. 010110 ringde till K-O.S. (familjehemsfadern, JO:s anm). Han informerades om att flickorna skulle flytta . Han berättade att E.S. skulle komma hem . 010110 postades brev till E.S. 010114 ringde till E.S. Hon ville inte prata och la på luren. åkte och till . Först åkte de till familje-hemmet där ingen var hemma. L:s och V:s saker låg packade i plastsäckar utanför huset. De lastades in i bilen. L. och V. befann sig hos L.D., där de hämtades för vidare transport till det nya familjehem-met. Omplaceringsbeslut 001221 fattat av vice ordförande , anmäldes enligt delegationsordningen på arbetsutskotts sammanträde 010122, § 4. Uppgifter om att varit inne i E.S. hus och hämtat saker L. för att ta med henne till skolan. Båda flickorna bad henne ta med saker till det nya familjehemmet. uppgav att hon gick in i huset ett steg innanför entrédörren och tog emot saker, som hon sedan bar ut i bilen. Detta gjorde hon inte som en del i uppdrag utan helt på eget initiativ. Handläggarna från sida kände inte till detta. Om hade tillfrågats, hade L.D. självklart avråtts från att gå in i huset och hjälpa till att flytta saker utan familjehemmets tillstånd. Individ- och familjeomsorgen i använder sig av datasystemet ProCapita. I detta noteras löpande aktanteckningar och beslut. Dessa skrivs ut och förvaras, liksom övriga hand-lingar, i en fysisk akt. Eftersom var sjuk, blev det avbrott i journalföringen. gjorde handskrivna noteringar som senare skulle föras in i ProCapita. Överföring fick vänta tills kom tillbaka från sin sjukskrivning, för att det skulle bli klart vem som skulle föra in vad. i har agerat med tydligt barnperspektiv, d.v.s. haft L:s och V:s bästa för ögonen. Detta har, som vi ovan redovisat, ibland lett till att vi åsidosatt familje-hemmets behov av information. Dokumentationen blev tyvärr fördröjd p.g.a. handläggares sjukskrivning. Till yttrandet hade fogats en skrivelse från avdelningschefen till E.S. jämte kopior av viss dokumentation i ärendena. yttrade sig över remissvaret. I yttrandet beskrev E.S. sin uppfattning av hän-delse-förloppet och pekade därvid bl.a. på att vissa fakta i remissvaret var fel-aktiga. I ett beslut anförde JO följande. trädde en ny socialtjänstlag (2001:453) och en ny social-tjänstförordning (2001:937) i kraft. I förevarande ärende behandlas händelser och omständigheter som ägde rum socialtjänstlagen (1980:620) och socialtjänstförordningen (1981:750) var gällande. Jag har emellertid valt att här hänvisa till den nya lagstiftningen som, i aktuella delar, inte har inneburit några sakliga ändringar i förhållande till den äldre lagstiftningen.