frsrdg · GR04NR1 · 2004-01-01 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 55:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3 Gränshinder i 9 4 i - nordlig dimension 13 5 Närområdet - samarbete i 15 6 Gemensamt möte med i 7 55:e session i 18 9 Utskotten och kontrollkommittén 21 11 Arktiskt samarbete 27 Rekommendationer, yttranden och interna beslut antagna vid 55:e session samt framställningar antagna av presidiet 30 Resolution antagen vid den tolfte parlamentariska i 45 har genomgått mer genomgripande förändringar än tidigare under sin historia. De dramatiska förändringar i omvärlden som inledde påverkade redan från början rådets verksamhet men det var först mot mitten av årtiondet som man allmänt såg nödvändigheten av en större förändring av rådets organisation och arbetssätt. Dessa förändringar genomfördes och rådets arbete fördelades på ett presidium och på ett "trepelarsystem" byggt på en geografiskt indelning - Närområdet - med ett särskilt närområdesutskott. Efter ett nytt utredningsarbete beslöt rådet vid sin 53:e session att återgå till ämnesindelade utskott, då detta bättre korresponderade med organisationen på regeringssidan, i och i de nationella parlamenten. kontrollkommitté uppdrog åt professor och fil.kand. , den senare med mångårig erfarenhet som utskottssekreterare i , att utvärdera omorganisationen av och samarbetet med . De överlämnade sin slutrapport , och rådet beslöt vid 55:e sessionen på förslag att överlämna rapporten till Presidiet för vidare behandling och eventuell åtgärd. Rapporten utmynnade i 15 konkreta förslag, av vilka några redan kommit till genomförande. Främst gäller detta arbetet med att ta bort administrativa och tekniska gränshinder i Norrbackrapportens anda, vilket tagit ett stort steg framåt i och med den redogörelse som den förre danske statsministern gav vid sessionen. delegation har tagit fasta på förslaget att intensifiera rådets kontrollerande funktion och säkerställa att dess rekommendationer implementeras nationellt. Det är rådsmedlemmarnas ansvar att i sina respektive fackutskott och partigrupper föra in den nordiska dimensionen. Delegationen skall också verka för att de av rådet antagna rekommendationerna får ett större genomslag i . Delegationen har sålunda beslutat att varje ledamot och suppleant, med några få undantag, utses till "rapportör" för en eller ett par av rådets rekommendationer. De gemensamma arbetsmötena med och den utskottsvisa uppföljningen av kontakterna har också kommit väl i gång. Kontakterna med frivilligorganisationerna torde fungera väl vad gäller och Ungdomens Nordiska Råd men mindre tillfredsställande vad gäller Fackliga . I det större sammanhanget synes utredarnas förslag att bör engagera sig tydligt i det pådrivande arbetet till stöd för de nordiska ländernas ambitioner att påverka den europeiska dagordningen och färdriktningen nästan ligga utanför rådets räckvidd, särskilt med tanke på att EU-arbetet numera till helt övervägande del sköts av regeringarna. Detta är ett problem även för de nationella parlamenten. Ett likartat problem illustreras av förslaget att den nordiska samarbetsverkstaden borde återföras till rådsarbetet och inte vara beroende av drivkraften hos ministerrådets ordförandeskap. förslag om ett arbetsutskott inom presidiet och ansvaret för de utrikes- och säkerhetspolitiska frågorna kommer rådet fortsatt att diskutera. Utredarnas förslag att rådets rekommendationer bör vässas och antalet att-satser koncentreras finner delegationen värt att beakta och bör hållas i minnet under arbetet i fackutskotten. Det är inom varje utskott som beslut om prioriteringar bör fattas. Om rådet antar färre rekommendationer bör man också skärpa kravet på att de genomförs av regeringarna. Delegationen känner sympati för förslagen att de tunga nordiska institutionerna bör spridas bättre mellan de nordiska huvudstäderna liksom att fler utskotts- och presidiemöten bör förläggas utanför huvudstäderna. Vidare vill delegationen instämma i att en samnordisk tidskrift redigerad med hjälp av fristående politiska journalister behövs. En sådan - nätbaserad - har kommit med ett första nummer. En fråga som kommit starkare in i fokus är den alltmer framväxande främlingsfientligheten och rasismen, även i . Politikerna i rådet har länge varit engagerade i de problem som rasism skapar, och vid den 54:e sessionen antogs en rekommendation om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet och främjande av integration och en rekommendation med samma inriktning speciellt inom arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Däri rekommenderas bl.a. att den offentliga sektorn har en ledande roll i rekrytering av människor tillhörande etniska minoriteter till offentliga arbetsplatser. Vidare bör public service-medier föregå med gott exempel vad gäller att bekämpa rasism och främja kulturell mångfald. I ett internt beslut om tema för 2003 föreslogs rasism och främlingsfientlighet samt integration och etnisk mångfald. Dessa frågor är fortfarande aktuella. En utmaning för det nordiska samarbetet, liksom för de nordiska länderna var för sig, ligger i med tio nya medlemsländer, däribland de baltiska länderna och , vilka alla ligger vid . Denna utvidgning torde innebära en förskjutning av tyngdpunkten inom unionen och därigenom öka behovet av stärkt regionalt samarbete. bör kunna fungera som en förbindelselänk mellan de nordiska länderna och de nya EU-länderna samt även övriga områden som berörs av EU:s nordliga dimension. har länge haft ett intimt samarbete med . Gemensamma möten med har hållits i , 1999, 2001 och 2003. Huvudteman för dessa möten har varit kampen mot organiserad brottslighet, inklusive narkotika, samt åtgärder för att motverka korruption, civil krishantering samt skydd av miljön med särskilt fokus på . målsättning bör vara att arbeta för att skall bli en stark kraft i det nya . Detta kan ske genom samarbete med andra små stater, i första hand de baltiska men också , såsom sker i internationella miljösammanhang. Att de baltiska staterna nu blir partner i Nordiska investeringsbanken är ett viktigt första steg. Under den senaste sessionen talades det mycket om ett gränslöst , naturligtvis omfattande hela , inklusive Västnorden som en likaberättigad part. En huvuduppgift är att försvara och framför allt utveckla den nordiska välfärdsmodellen, som står inför både inre problem och yttre hot, genom den demografiska utvecklingen och det ökande trycket från droger, både alkohol och olagliga droger. En bredare offentlig debatt kring nordiska och europeiska frågor skulle kunna få en gynnsam effekt på det folkliga engagemanget för både nordiskt och europeiskt samarbete om den kunde göra allmänheten mer medveten om sammanhangen mellan det egna landet, , närområdet och . Det gäller att aktualisera den nordiska värdegemenskapen, kombinationen av en mogen välfärdsstat och en fungerande marknadsekonomi, och med den som utgångspunkt finna gemensamma lösningar på problemen både i närområdet och i ett vidare europeiskt perspektiv. Möjligheten att skapa engagemang kring är, som det ofta påpekats i debatten, sannolikt mest beroende av att rådet tar upp ämnen som bedöms som politiskt relevanta, dvs. har aktualitet och bidrar till den nationella politikutvecklingen eller har betydelse för deltagande i och möjlighet att påverka internationella processer. Utvidgningen av rådets aktionsradie både geografiskt och ämnesmässigt har bidragit härtill. svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. valdes () till ordförande i delegationen. Vice ordförande har varit (). I arbetsutskottet har förutom ordföranden och vice ordföranden ingått (), (), () och (). Delegationen har under verksamhetsåret hållit sex möten och arbetsutskottet sex. Vid sina möten närmast före och efter den 55:e sessionen sammanträffade delegationen med samarbetsminister som informerade dels om arbetet med det svenska ordförandeskapet i , dels om arbetet med gränshindersfrågorna, där hon uttryckte viss optimism. Efter sessionen kunde hon konstatera, att rapport visat på avsevärda resultat även om mycket återstod att göra. Hon tackade för gott samarbete och framförde förhoppningen att arbetet även i fortsättningen skulle innebära koncentration, avformalisering och begränsning av antalet ämnesområden som debatterades under sessionerna. Viktiga teman under den 55:e sessionen var undanröjande av gränshinder, i och närområden. ägde ett antal arrangemang rum i i samarbete med och i Fokus, bl.a. nordiska dagar på och i . En av de frågor som delegationen prioriterar högt är det nordiska samarbetets förankring i de nordiska ländernas parlament. intar en central roll som pådrivare av det nordiska samarbetet. Rådet ger det politiska samarbetet en starkare folklig förankring, möjliggör parlamentarisk insyn i Nordiska ministerrådets verksamhet och i de nordiska regeringarnas samarbete samt ger de nationella parlamenten ökat inflytande i det internationella samarbetet. Vikten av att det nordiska samarbetet förankras i de nordiska ländernas nationella parlament och att intresset för de nordiska frågorna delas av en större krets av parlamentariker än de som är medlemmar och suppleanter i kan därför inte nog understrykas. Trots att behovet av nationell förankring debatterats och utretts vid ett flertal tillfällen är det mycket som återstår att göra. Den nordiska dagordningen är fortfarande svagt kopplad till de nationella. Även om nordiska frågor diskuteras i har de ingen eller liten koppling till arbete. 2002 beslöt delegationen att verka för nedanstående åtgärder i syfte att öka förankringen. Ett politiskt ansvarstagande för att förankra det nordiska samarbetet i . Rådsmedlemmarna har ett ansvar att informera sina kolleger i fackutskott och i sina partigrupper och också ett ansvar att föra in den nordiska dimensionen där så är relevant i ärendebehandlingen i utskotten och vidare att i respektive rådsorgan informera om aktuella frågor i som berör det nordiska samarbetet. Att de av rådet antagna rekommendationerna får en ökad politisk genomslagskraft i och att arbetet med uppföljningen av rådets rekommendationer intensifieras. Att delegationens berättelse till blir ett mer aktivt instrument för att öka informationen om det nordiska samarbetet och att få en diskussion om samarbetets framtida inriktning. Att en ny strategi för information och kommunikation utarbetas. Budskapet om vad det nordiska samarbetet resulterar i och vad den aktuella nordiska debatten handlar om måste spridas till vidare kretsar. För att åstadkomma detta krävs en översyn av den nuvarande informationsverksamheten. Vid sitt sammanträde beslöt delegationen om en viss arbetsfördelning som ett led i arbetet för att förankra det nordiska samarbetet bättre i och för att driva på genomförandet av rådets rekommendationer. Detta innebär att varje ledamot och suppleant, med några få undantag, utsågs till för en eller ett par av rådets rekommendationer. Rap-portörskap kan innebära att ta initiativ för att främja den rekommendation man har ansvaret för. Det kan gälla egna motioner, flerpartimotioner, frågor, interpellationer, artiklar, brev etc. förutsätts att var och en bidrar till delegationens uppsummering med en kort lägesrapport om vad som hänt, hur ärendet ligger, tankar om framtida initiativ etc. parlamentariska stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete med och utvecklingen av parlamentarisk demokrati i närområden. hade inom Nordiska ministerrådets närområdesprogram reserverats för stipendiatprogrammet. Stipendiaterna brukar indelas i två grupper, där ett antal parlamentariker kommer från och ett antal från nordvästra . Var och en besöker två nordiska länder för att studera parlamentariskt arbete, lokal självstyrelse, socialpolitik, brottsbekämpning m.m. program deltog sex parlamentariker från regionala duma, två från , en från och en från sejm. Temat var den nordliga dimensionen. Utvärdering av stipendieprogrammet pågår. , som utdelas , har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om nordiskt samarbete. Temat för var arbete mot rasism och främlingsfientlighet, samt integration och mångfald. Stipendiesumman var för del och den delades av fyra journalister för reportage eller studier knutna till nämnda tema. Delegationen har med tillfredsställelse följt verksamheten vid i Fokus, det nordiska informationsfönstret i . Delegationen och i Fokus är samarbetspartner i olika aktiviteter, t.ex. den återkommande "författarscenen" på i med medverkan av de till nominerade författarna. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del där Föreningarna intar en särställning. Hallå är en servicetelefon som verkar i de nordiska huvudstäderna för att hjälpa nordbor som kommit i kläm mellan de nordiska ländernas byråkratier. Det material som Hallå samlat utgjorde en viktig grundval för ambassadör rapport om nordbors rättigheter. Hallå är en viktig samarbetspartner till delegationen. Med utgångspunkt i konkreta fall som kommit till den nordiska servicetelefonen har delegationen i samarbete med Hallå arrangerat tre seminarier om gränshinder som medborgarna stöter på när de flyttar mellan de nordiska länderna. har, inte minst , uppmärksammat de gränshinder som trots de omfattande nordiska avtalen försvårar rörligheten mellan länderna. Inträde i EU respektive EES har inte, som många trodde, medfört lösningar på dessa problem. är det mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar mellan de nordisk länderna. Omkring 250 000 personer med nordiska medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land, och det är många som kan vittna om att det finns byråkratiska hinder som borde vara möjliga att lösa så att vi lättare kan röra oss i . 1998 inrättades den här ovan nämnda informationstjänsten Hallå , som ger råd och vägledning för nordbor som upplever sådana problem. Men dess möjligheter att agera upplevdes som otillräckliga, och regeringarna tillsatte en särskild utredare, dåvarande Norgeambassadör . Norrback presenterade en rapport med rubriken . Med hjälp av talrika exempel som samlats av den nordiska hjälptelefonen Hallå visade Norrback på en rad brister i de nordiska regelsystemen liksom även på bristerna i myndigheternas kännedom om och tillämpning av regelsystemen även när dessa är på plats och förväntas fungera. Han drog slutsatsen, att de flesta problemen har skapats av skillnader i beskattning, i de sociala välfärdsstrukturerna, särskilt vad gäller pensioner och familjepolitik samt inom utbildningen. Examensgiltigheten är ett område som omfattas av ett nordiskt avtal, som långt ifrån alltid fungerar. Samma sak gäller godkännande av legitimationer för vårdpersonal. presenterade till sessionen 2002 ett förslag med en katalog över de åtgärder man avsåg vidta för att följa upp rapporten. Presidiet erinrade i sitt betänkande över ministerrådsförslaget om rådets tidigare rekommendation om ökad rörlighet över gränserna där vikt lades vid att myndigheternas besked till medborgarna måste bli bindande. En slagkraftig strategi för informationsinsatserna borde utarbetas i samarbete med . Hallå borde få utökade befogenheter som stärker verksamheten som central klagoinstans och utredningsbas i nordisk regi. De nordiska avtalens styrka och svaghet borde vara kända av myndigheterna och information härom vidareföras till medborgarna. Avtalen borde genomgås och jämföras med EU/EES regelverk, och borde i en dialog med fackministrarna få insyn i denna process. Presidiet noterade med tillfredsställelse att ministerrådet hade lagharmonisering som ett av sina huvudinsatsområden. I debatten vid sessionen lovordades Norrbacks rapport och regeringarna uppmanades att snabbt vidta åtgärder för att förverkliga de förslag som presenterats, såsom mycket viktiga för medborgarna och för det nordiska samarbetets trovärdighet. I den senare antagna rekommendationen talas om en konkret tids- och implementeringsplan för var och en av de 23 åtgärder som nämndes i ministerrådsförslaget, däribland att modernisera de nordiska avtalen på arbetsmarknadsområdet och lägga till grund att icke-nordiska medborgare med permanent uppehållstillstånd i ett nordiskt land får samma rättigheter som nordiska medborgare vad gäller möjligheten att arbeta i , samt att arbeta för lagstiftning om gränsöverskridande betalningar inom i syfte att nivån på avgifterna skall vara densamma som för inhemska betalningar. För att åstadkomma kraft i förändringsarbetet och sätta politisk fokus på konkreta juridiska och administrativa lösningar utsåg samarbetsminister , ordförande i , den förre danske statsministern till ordförandeskapets särskilde representant i arbetet med borttagande av gränshinder i . presenterade sin med spänning emotsedda rapport vid 55:e sessionen. uttalade tillfredsställelse med arbete och fann att man arbetat snabbt för att få fram bra lösningar på enkla problem. konstaterade att det var omöjligt att på kort sikt åstadkomma en utjämning av de nordiska ländernas lagstiftning eller harmonisering av skatter och avgifter för att underlätta för nordbor att bosätta sig, pendla och studera i ett annat nordiskt land. Arbetet har bara börjat och det dyker ständigt upp nya hinder. Som exempel på uppnådda resultat och politiska åtaganden som ger snabba resultat nämns i rapporten en uppdaterad nordisk trygghetskonvention och förbättrad information som underlättar tillämpningen av konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster samt ändring av det nordiska folkbokföringsavtalet så att information om flyttning kommuniceras direkt mellan registreringsmyndigheterna i utflyttnings- respektive inflyttningslandet; den som flyttar skall få ett nytt personnummer på . Personnummer är bl.a. en förutsättning för att ingå kontrakt om hyra, bankförbindelse m.m. På ämbetsmannanivå har man enats om en gemensam lista över läkemedel som skall kräva Schengenintyg. Listan behandlas nu på politisk nivå. Arbetsmarknadsministrarna har ingått en principöverenskommelse om att utomnordiska medborgare med permanent uppehålls- och arbetstillstånd inkluderas i avtalet om den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. gör dock undantag mot bakgrund av sitt förbehåll inom EU. Ett utredningsarbete har påbörjats. på Internet beräknas bli genomförd . Detta år upprättas en nordisk elektronisk skatteberäkningsmodell och nordiska taxeringskontor i gränsregioner, där medborgare kan få sin skatt uträknad direkt. Finansministrarna diskuterar även möjligheten att öppna ett nordiskt virtuellt skattekontor. Ett bilateralt skatteavtal mellan och undertecknades av finansministrarna under sessionen och bör kunna undanröja ett viktigt gränshinder i . Avtalet fokuserar på och löser viktiga problem för arbetskraftspendlarna, t.ex. att kostnaden för resan över blir avdragsgill samt att pensionsförsäkringarna från hemlandet/bostadslandet kan tas med till arbetslandet och fortsatt vara avdragsgilla mot inkomsten. Det gäller såväl privata pensionsförsäkringar som de arbetsgivaren inbetalar. Har man två arbetsgivare i två länder betalas skatt i båda länderna. Avtalet skapar större klarhet om var skatt betalas. Det skall ske där inkomsttagaren arbetar merparten av sin tid, något som underlättar skattesituationen för dem med hemarbete och för dem som företar tjänsteresor. Vad gäller de höga bankavgifterna för överföringar mellan länderna har man dock ej lyckats komma till en lösning, vilket beklagar, då det har stor betydelse både för enskilda och för små och medelstora företag. Ministrarna skall dock kontakta branschorganisationerna för att reglera transaktionstiderna inom . Vissa framsteg har gjorts för att förenkla tullprocedurer och sänka kostnader för yrkestrafik mellan och . För entreprenörer i byggbranschen, som måst betala importavgifter (som senare delvis återbetalats) vid tillfälligt arbete i annat nordiskt land, har och enats om att tillämpa kreditundersökning så att företagen slipper ställa sådan säkerhet. Man har också enats om nordisk multilateral tillämpning av principerna om ömsesidigt erkännande av kranförarbevis, något som varit ett problem mellan och . Undervisningsministrarna har förpliktat sig att underteckna en revision av gymnasieavtalet och att förbättra systemet för studiestöd. Vidare skall ministrarna förstärka det nordiska samarbetet om ömsesidigt erkännande av utbildningar - i synnerhet inom EU:s ram - och påbörja samarbete om ömsesidigt erkännande av yrkesutbildningar. trädde en ändring av den svenska högskoleförordningen i kraft som likställer examen vid med svenska examina. En överenskommelse har nåtts som möjliggör att svensk sjöfartsutbildning ger behörighet på , och en annan om att åländska bilar kan bli besiktigade av . kan isländskt namnskick kostnadsfritt användas i . I utreds frågan. För att komma till rätta med kvarvarande gränshinder på det sociala området har ministerrådet påbörjat en värdering av behovet av revision av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster. framhåller i sin rapport att gränshinder inte kan avlägsnas en gång för alla. I moderna dynamiska samhällen kommer det att uppstå nya gränshinder. Därför måste arbetet föras vidare, och gränshinder blir en permanent punkt på ministerrådets dagordning. Arbetet med att eliminera gränshinder är viktigt både för medborgare och företag mot bakgrund av den ständigt ökande internationella konkurrensen. fortsätter sitt arbete första hälften 2004 under det isländska ordförandeskapet. För att samordna det vidare arbetet mellan , Hallå och de olika gränsregionala kommittéerna inrättas en särskild gränsregional enhet med tre "vakthundar" vid ministerrådets sekretariat. Hallå förstärks bl.a. genom att några av de nuvarande halvtidstjänsterna utökas till heltid. Under den efterföljande plenardebatten som hade , vars förutsättningar dock begränsades av att ingen av parlamentarikerna hade kunnat ta del av rapport innan den presenterades vid presskonferensen , uttalade flera talare stor tacksamhet och tillfredsställelse med det arbete som utförts. Det upplevdes av många som en positiv överraskning att trots den korta tid han haft att bearbeta regeringarna ändå lyckats utverka så många konkreta utfästelser. Den starkaste kritiken, som framhölls redan av , var att man inte kunnat enas om bankavgifterna och att försvarade sitt undantag med hänvisning till ett löfte till penninginstituten att inte ålägga dem ökade kostnader. Även reservation mot att tredjelandsmedborgare skulle omfattas av den fria nordiska arbetsmarknaden med hänvisning till sitt undantag från fick en kritik som ifrågasatte relevansen av detta undantag i ett nordiskt sammanhang. Å andra sidan kunde den danske skatteministern presentera det nya dansk-svenska skatteavtalet, som innebär en väsentlig förenkling av reglerna för beskattningen av pendlare över . Dessutom inrättas taxeringsavdelningar i och för att handlägga pendlarnas konkreta beskattningsproblem. 4 i - nordlig dimension avger en rapport om sina insatser i europeiskt sammanhang mot bakgrund av en rekommendation av . Det noteras att med , , och kommer att medföra en tyngdpunktsförskjutning mot norr. Rapporten 2003 fokuserar på relationen mellan det nordiska samarbetet och det utvidgade europeiska samarbetet med särskild vikt på samarbetet med de baltiska länderna och nordvästra . I rapporten sägs bl.a. att utmaningen för det nordiska samarbetet i en globaliserad tid med ett starkt utvidgat EU är att allt tätare utveckla den inbördes nordiska dialogen om internationella, särskilt europeiska, frågor.