frsrdg · GR04JO1 · 2004-01-01 00:00:00 — då anmälan om arbetsskada registrerades för R.K. hade ingen möjlighet att påverka det informationsbrev som automatiskt sändes ut. Jag menar att handläggaren genom sitt brev till K.P. får anses ha vidtagit lämpliga åtgärder i det enskilda ärendet. Enligt RFV:s meddelande Im 2002:156 har nu möjlighet att hindra att det nämnda informationsbrevet skickas ut. I ett remissvar har RFV, företrätt av enhetschefen , anfört följande. framför kritik över att med automatik skickar informationsbrev med generell information till de försäkrade. skickas automatiskt ut som bekräftelse på att en arbetsskadeanmälan från arbetsgivare har inkommit till . Brevet skickas till den som anmälan gäller och ger bl.a. upplysning om att ska kontaktas av den som har anspråk på ersättning. I det aktuella fallet hade den försäkrade genom sitt ombud . redan anhållit om prövning av arbetsskadeersättning. När en arbetsskada inträffar ska arbetsgivaren i samråd med skyddsombudet göra en arbetsskadeanmälan och sända den till . beskrivs i förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Anmälan om arbetsskada ska göras på en blankett som är fastställd i samråd mellan RFV och (). I stort syftar anmälan till att ge uppgifter till AV:s informationssystem om arbetsskador (). Uppgifterna har förts över till AV genom att sänt en kopia av anmälan till AV som i sin tur manuellt matat in uppgifterna i . Försäkringskassorna registrerar att en arbetsskadeanmälan har kommit in. När en registrering görs sänds även ett informationsbrev automatiskt till den försäkrade som anmälan gäller. Brevet upplyser om att en anmälan har tagits emot och arkiverats på , det ger kortfattad information om ersättning från arbetsskadeförsäkringen och det finns en upplysning om att den som gör anspråk på ersättning ska ta kontakt med . Det görs ca 150 000 anmälningar , och ca 20 000 anmälningar prövas för ersättning enligt arbetsskadeförsäkringen . Eftersom uppgifterna från anmälda arbetsskador till stor del speglar arbetsmiljöförhållandena i är det viktigt för AV att arbetsgivarna skyndsamt skickar in anmälningar. AV har arbetat för att den manuellt tidskrävande handläggningen av arbetsskadeanmälningarna ska kunna ske elektroniskt. AV och RFV har därför gemensamt tagit en ny hantering i drift som innebär att anmälningarna istället tolkas elektroniskt. Relevanta uppgifter från tolkningen sänds därefter till respektive myndighet. På samma sätt som tidigare sänds automatiskt ett informationsbrev till den försäkrade när en anmälan har registrerats. I det ifrågavarande ärendet uppger att det kom in ett telefax till där K.P. begärde skyndsam prövning av arbetsskadeärende. Eftersom en anmälan om arbetsskada från arbetsgivaren saknades i ärendet begärde en anmälan och densamma inkom från arbetsgivaren . Anmälan registrerades och det automatiska informationsbrevet sändes till den försäkrade. skrev ett brev till K.P. för att informera om att ett informationsbrev skulle komma att sändas till den försäkrade som anmälan gäller. I brevet beklagar att informationsbrevet inte går att stoppa samt ber K.P. och den försäkrade att bortse från informationen om att kontakta om de har ett ersättningsanspråk. som skickar ut är en bekräftelse på att en arbetsskadeanmälan har inkommit till . Brevet sänds till den som anmälan gäller men informationen är inte personligt anpassad. Det är RFV:s uppfattning att det är viktigt att informera om att arbetsskadeanmälan inte är ett yrkande om ersättning från arbetsskadeförsäkringen eftersom rätt till ersättning i de flesta fall inträffar efter en skada. I undantagsfall görs anspråk på ersättning från arbetsskadeförsäkringen utan att det finns en arbetsskadeanmälan på . I dessa fall kan informationen i brevet vara överflödig, och det är givetvis olämpligt att brevet skickas ut även i dessa fall. I det aktuella fallet har , i ett särskilt brev till K.P., i någon mån förklarat hur hanteringen av arbetsskadeanmälningar går till. I brevet påpekas även att ett aktuellt yrkande om ersättning redan handläggs. RFV avser att införa vissa rutiner för ärenden där en automatisk bekräftelse på att en arbetsskadeanmälan har inkommit är obehövlig. De av RFV sist i remissvaret nämnda rutinerna torde vara de som nämnt i sitt yttrande över anmälan och som intagits i meddelandet Im 2002:156 av . har kommenterat och remissvar. Han har härvid även påtalat att det informationsbrev som automatiskt gått ut från inte har skickats till honom utan till R.K. trots att han hade fullmakt att företräda henne. och har i remissvaren redogjort för bakgrunden till att brevet med felaktig information har skickats ut. Det är naturligtvis mycket olämpligt att RFV har utformat ett system på ett sådant sätt att det inte går att stoppa t.ex. ett överflödigt eller direkt felaktigt informationsbrev. Av utredningen framgår dock att man nu har infört rutiner för ärenden där det inte behövs någon automatisk bekräftelse på att en arbetsskadeanmälan har kommit in. Jag finner därför inte skäl att ytterligare kommentera det inträffade. Vad som i övrigt förevarit i ärendet föranleder inte någon kommentar från min sida. Med den kritik som ligger i det som jag har anfört avslutar jag ärendet. Kritik mot en försäkringskassa för att den formlöst har dragit in sjukpenning (Dnr 2463-2002) I en anmälan till JO klagade bl.a. på att allmänna försäkringskassa utan förvarning drog in hennes sjukpenning efter . Kassan hade inte heller meddelat något överklagbart beslut. Anmälan remitterades till allmänna försäkringskassa för yttrande. I sitt svar anförde - direktören - i den här aktuella frågan följande. G.S. uppbar sjukpenning. Av ett läkarintyg framgick att G.S. hade rekommenderats att återuppta sina universitetsstudier. fick kassan veta att G.S. hade beviljats studiemedel. beslutade kassan att dra in hennes sjukpenning fr.o.m. . I ett brev underrättade kassan henne om att hon inte kunde få sjukpenning och studiemedel . Vissa kontakter mellan G.S:s far och kassan ledde inte till någon lösning. skickade kassan en skrivelse i vilken den upplyste G.S. om sin avsikt att inte betala ut sjukpenning efter . skickade kassan ett brev med ett beslut med den innebörden. Kassan beklagar att detta skickades efter det att beslutet fattades. Lokalkontoret skall se över sina rutiner. anser vidare att den borde mer aktivt ha försökt att komma i kontakt med G.S. sedan läkaren föreslagit att studier skall påbörjas i rehabiliteringssyfte. En anledning till att kassan avvaktade var att rehabiliteringsmöten var planerade. G.S. kunde dock inte infinna sig till dem. I sitt beslut anförde JO i bedömningsdelen följande, såvitt gäller frågan om indragning av sjukpenning. Av utredningen framgår att bedömde att G.S. efter inte hade rätt till sjukpenning. Sjukpenningen drogs därför in . Detta skedde uppenbarligen formlöst, men kassan underrättade G.S. om att hon inte kunde få sjukpenning som hon hade studiemedel. Av den underrättelsen framgår dock inte att sjukpenningen redan hade dragits in. Först underrättade kassan G.S. om sin avsikt att inte betala ut sjukpenning efter . Ett formellt beslut fattades . Lagen (1962:381) om allmän försäkring innehåller föreskrifter som medger att fattar provisoriska beslut i vissa fall (20 kap. 2 a §). Att ett beslut är provisoriskt innebär dock inte att kassan får låta bli att tillämpa de allmänna förvaltningsrättsliga regler som gäller för myndigheters beslutsfattande. har således inte haft rätt att hålla inne G.S:s sjukpenning utan att meddela ett formellt beslut som hon hade underrättats om och som hon hade kunnat begära överprövning av. förfarande har medfört att G.S. inte har kunnat få till stånd en överprövning av sin rätt till en ersättning som är avsedd för den enskildes löpande försörjning. Kassan måste givetvis kritiseras för sina brister i handläggningen. Ett initiativärende angående tillämpningen av 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring vid ändring i socialförsäkrings-nämnds protokoll (Dnr 1414-2002) meddelade JO Pennlöv ett beslut med följande innehåll. Vid min inspektion av läns allmänna försäkringskassa granskades bl.a. protokoll från socialförsäkringsnämndernas sammanträden (JO:s dnr 1024-2002). I några av de granskade protokollen uppmärksammade jag flera fall av ändring av socialförsäkringsnämndens beslut med stöd av 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). hade ändringen skett genom att den skrevs in för hand i protokollets marginal. Följande exempel noterades särskilt. I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringsnämnd 3 gällande ett ärende om utbyte av sjukpenning mot förtidspension/sjukbidrag enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL samt arbetsska-delivränta hade följande odaterade notering gjorts "Visandedag 900629 enl. 20:10 a p. 1 AFL". Såvitt kan utläsas är noteringen troligen signerad av föredraganden H.B. I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringnämnd 3 gällande ett ärende om assistansersättning hade socialförsäkringsnämnden beslutat att den försäkrade fick använda upp per sexmånadersperiod. Därefter hade "4 281" överstrukits och följande notering gjorts i marginalen "Ändring enl. 20 kap. 10 a § p. Noteringen var daterad och undertecknad av föredraganden H.M. I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringsnämnd 3 gällande ett ärende om utbyte av sjukpenning till sjukbidrag/förtidspension enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL hade nämnden beslutat att byta ut sjukpenningen till en fjärdedels sjukbidrag fr.o.m. t.o.m. . Därefter var följande ändringar gjorda. "Mars" var överstruket och ändrat till "april" och "februari" överstruket och ändrat till "mars". I marginalen hade antecknats följande "Ändring jml 20:10 a AFL p. 1" Noteringen var odaterad och såvitt kan utläsas troligen signerad av föredraganden H.B. I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringsnämnd 2 gällande ett ärende om fortsatt vårdbidrag hade socialförsäkringsnämnden beslutat att bevilja helt vårdbidrag t.o.m. . Därefter var följande ändring gjord. "2004" var överstruket och ändrat till "2003" genom en notering i marginalen av protokollet. I marginalen hade också antecknats följande "Ändring enl. AFL 20 kap. 10 a § punkt 1". Noteringen var odaterad och signerad. I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringsnämnd 4 gällande ett ärende om utbyte av sjukpenning mot förtidspension enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL samt arbetsskadelivränta hade socialförsäkringsnämnden beslutat att byta ut sjukpenningen mot halv förtidspension fr.o.m. . Därefter hade antecknats i marginalen följande "Ändring jml 20:10 a p. 1 fr.o.m. ". Noteringen var odaterad och saknade signatur. Ordförande vid sammanträdet var K.H. och föredragande var H.B. Det framgår inte av protokollet när det justerades. I föredragningspromemorian fanns en notering med motsvarande innehåll som dock var signerad. I beslutsunderrättelsen, som var daterad , angavs att socialförsäkringsnämnden beslutat att byta ut den försäkrades sjukpenning mot halv förtidspension fr.o.m. . I ett protokoll från ett sammanträde med socialförsäkringsnämnd 3 gällande ett ärende om förtidspension/sjukbidrag hade socialförsäkringsnämnden beslutat att bevilja den försäkrade hel förtidspension. Därefter hade följande ändringar utförts i motiveringen till beslutet. Orden "byta ut din sjukpenning" var överstrukna och i marginalen hade antecknats "bevilja", orden "sjukpenningen skall bytas ut mot" var över- strukna och i marginalen hade antecknats en införing av orden "skall beviljas". I marginalen fanns också en daterad notering att ändring skett enligt 20 kap. 10 a p. 1 § AFL. Noteringen var signerad av föredraganden H.M. anmodades att yttra sig över en av föredraganden i ärendet här upprättad promemoria. Denna innehöll i huvudsak det som upptagits ovan och utmynnade i att kassan borde anmodas att yttra sig över att 20 kap. 10 a § AFL åberopats i dessa situationer samt över den formella handläggningen av ändringarna. anförde i remissvaret genom direktören följande. Inledningsvis konstaterar att rättelser har skett i socialförsäkringsnämndernas protokoll i sex fall. I två fall har rättelser skett med angivande av datum och signatur, i tre fall har signatur angivits men inte vilket datum rättelsen skett och i ett fall har rättelsen genomförts utan angivande av signatur eller datum. I samtliga sex fallen har lagrummet 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring åberopats. I samtliga fall har rättelsen gjorts av föredraganden i resp. nämnd. När det gäller ändringar i protokollet med stöd av 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring framgår det av () Vägledning 2001:7 Omprövning, ändring och överklagande av allmän försäkringskassas beslut på sidan 20 att "om det är fråga om ett förbiseendefel i socialförsäkringsnämndens protokoll ska detta ändras enligt 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det är lämpligt att den tjänsteman som undertecknat protokollet också antecknar ändringen i protokollet och att socialförsäkringsnämndens ordförande signerar ändringen. Den försäkrade underrättas därefter om ändringen. Det är endast förbiseendefel i beslut om försäkring som kan ändras enligt 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Behöver ett annat beslut ändras på grund av ett förbiseendefel finns det en motsvarande bestämmelse i förvaltningslagen som kan tillämpas (26 §)." Rättelse av skrivfel och liknande 26 § förvaltningslagen stadgar: Ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende får rättas av den myndighet som har meddelat beslutet. Innan rättelse sker skall myndigheten ge den som är part tillfälle att yttra sig, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild och åtgärden inte är obehövlig. kommentar till 26 § FL Av 26 § FL framgår att ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende får rättas av myndigheten. Enligt /avser syftet med förvaltningslagens bestämmelse om rättelse rena avfattnings- och förbiseendefel. Av lagtexten framgår att myndigheten får rätta förbiseendefel. Det är således en befogenhetsregel och inte skyldighetsregel till skillnad från reglerna i 20 kap. 10 § a AFL. Bedömningsfel kan således inte rättas med stöd av 26 § FL. Exempel på vad som är förbiseendefel och får rättas av myndigheten är t.ex. att förväxlas med , satts i stället , talen 1 500 och 8 500 felaktigt lagts ihop till 11 000 etc. Ett liknande fall är att myndigheten i skälen för beslutet har förklarat att den kan bifalla en ansökan med viss begränsning men i själva slutet av misstag inte låtit begränsningen komma till uttryck. Fel av nämnda slag torde regelmässigt falla under kategorin uppenbar oriktighet (/, Nya förvaltningslagen, 4:e uppl. s. 324). Starka skäl talar enligt /för att den generella rättelsebefogenheten beträffande förbiseendefel har den vidare omfattning som besvärssakkunniga åsyftat dvs. gäller också uppenbara förväxlingar och liknande misstag. Det bör dock krävas att det utan ringaste tvivel står klart vilket innehåll som myndigheten avsett att ge sitt beslut. Det ligger i sakens natur att myndigheten bör iaktta stor försiktighet vid rättelse som är till nackdel för någon part. RÅ 1999 ref. 51 Enligt regeringsrättens dom RÅ 1999 ref. 51 gäller att en socialförsäkringsnämnds beslut kan överklagas fr.o.m. den tidpunkt då protokollet från nämndens sammanträde justerats eftersom det fr.o.m. den tidpunkten är allmän handling och offentligt till den del det inte är sekretessbelagt. Härav följer att beslutet fr.o.m. den tidpunkten inte kan ändras till den enskildes nackdel annat än inom ramen för bestämmelserna i 20 kap. 10 a § lagen (1962:38l) om allmän försäkring. Ärenden enligt JO:s promemoria I det följande redovisas ärendena i samma ordning som i JO:s promemoria med kommentar i varje enskilt fall. , . . . , S.E. Meningen "Visandedag 900629 enl. 20 kap 10 a p 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring" samt signatur har skrivits till i protokollet. Anledningen till tillägget är att visandedagen inte framgår av beslutet men väl under rubriken i föredragningspromemorian. För att ärendet skulle kunna matas in i pensionsdatabasen krävs att visandedagen framgår, varför rättelsen företogs. Eftersom det i 8 kap. 12 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring framgår att 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring är tillämplig gjordes tillägget i protokollet och vidare i underrättelsen om beslut. Det rör sig, enligt föredraganden, om en uppenbar felaktighet. Ändringen är gjord av föredraganden H.B. Tillägget kan inte anses som en rättelse av förbiseendefel i protokollet. Däremot framgår det av beslutsunderlaget att uppgiften var väsentlig för beslutet och borde ha varit med i själva beslutet. Tillägget kan inte ske på det sätt som gjorts med stöd av 20 kap. 10 a § p. Ärendet borde ha föredragits i nytt beslut enligt 20 kap. 10 a § p. (1962:3 81) om allmän försäkring jämfört med 8 kap. 12 § lagen (1976:3 80) om arbetsskadeförsäkring. , . . . , L.S. Ändring av antalet timmar har skett i protokollet. Rättelse har skett . Anledningen till rättelsen är att handläggaren vid avstämning upptäckte att det gjorts ett räknefel av timmarna per sexmånadersperiod. Den försäkrade har ansökt om 136,75 timmars assistans och har enligt beslut och protokoll beviljats . (: = x : 2 halvår = 3 567,7) Det framgår av 17 § lagen (1993:389) om assistansersättning att 20 kap. 10 a § lagen (1962:38l) om allmän försäkring är motsvarande tillämplig. Med stöd av reglerna i 20 kap. 10 a § p. 1 rättades räknefelet i protokollet, och den försäkrade har meddelats ändringen i underrättelsen om beslut daterad , som ersätter tidigare underrättelse om beslut. Ändringen medför ingen nackdel för den försäkrade eftersom han beviljats det antal assistanstimmar han ansökt om. Det är således enbart en korrigering av en uppenbart oriktig uträkning av antal timmar per sexmånadersperiod. Ändringen är gjord av föredragande H.M. Rättelse av felsummering kan ske enligt 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring så som gjorts. , . . . , L.L. Rättelse av ordet och ordet har skett i protokollet. Anledningen till ändringen är att det av beslutet felaktigt framgått att utbytet av sjukpenningen skulle ske fr.o.m. . Eftersom detta inte låter sig göras ändrades fr.o.m.-tidpunkten till . Nämnden sammanträdde och fattade beslut om rätt till sjukbidrag varför sjukbidraget tidigast kan börja betalas ut fr.o.m. månaden efter, dvs. från [och med] enligt reglerna i 16 kap. 5 § AFL. Det har i protokollet blivit ett skrivfel avseende månaderna mars/och februari/. Nämndens beslut har inte ändrats i sak. Underrättelsen om beslutet till den försäkrade stämmer överens med det rättade protokollet och rättelsen har gjorts av föredraganden H.B. Skrivfel kan rättas i ärende om försäkring enligt 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rättelsen är också motiverad då den ursprungliga skrivningen i protokollet stred mot lagens regler. , . . . , L.P. har rättats till 2003 i protokollet. I beslutstexten har felaktigt angivits t.o.m.-tid i stället . Ärendet avser vårdbidrag. Föredraganden har bedömt det som en uppenbar felskrivning och rättat den enligt 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring. Enligt 22 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag gäller 20 kap. 10 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring i tillämpliga delar. Enligt 8 § lagen om handikappersättning och vårdbidrag har en förälder rätt till vårdbidrag för barn som inte fyllt om övriga förutsättningar föreligger. Det ursprungliga beslutet innehöll en uppenbar felaktighet. Rättelsen är motiverad då den ursprungliga skrivningen i protokollet strider mot lagens regler om vårdbidrag. Föredraganden har bedömt att det är ett uppenbart förbiseendefel och inte ett fel enligt 20 kap. 10 a § p. uppenbart felaktig rättstillämpning. Av beslutsunderlaget framgår dock inte otvetydigt att handläggaren av misstag skrivit fel årtal eller om kassan förbisett eller missuppfattat att barnet i ärendet fyllde . Det kan därför inte uteslutas att det rör sig om en felaktig rättstillämpning. Ärendet borde därför ha föredragits igen i nämnden, efter kommunicering, för att fatta ett nytt korrekt beslut enligt 20 kap. 10 a § p. 3 lagen (1962:381) om allmän försäkring. Eftersom den försäkrade enligt lagstiftningen inte kan uppbära vårdbidrag efter kan inte ändringen anses vara till nackdel för den försäkrade. , . . . , M.N. Rättelse har skett av till 2002 i protokollet. Anledningen till ändringen är att det av beslutet felaktigt framgått att utbytet av sjukpenningen skulle ske fr.o.m. . Eftersom detta inte låter sig göras ändrades fr.o.m. tidpunkten till . Det har i protokollet blivit ett uppenbart skrivfel avseende . Nämndens beslut har inte ändrats i sak. Underrättelsen om beslutet till den försäkrade stämmer överens med det rättade protokollet, och rättelsen har gjorts av föredraganden H.B. Rättelse av årtalet kan ske enligt 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring. , . . . , G.J. Rättelse har skett i protokollet på så vis att orden "byta ut din sjukpenning" har ändrats till "bevilja" och orden "sjukpenning skall bytas ut" har ändrats till skall "beviljas". Den försäkrade har ansökt om hel pensionsförmån och nämnden har beslutat i enlighet med ansökan. Skrivfelen, som föredraganden bedömt som uppenbara skrivfel, rättades för tydlighetens skull för att motiveringen och den avvikande meningen skulle överensstämma med beslutet i ärendet, nämligen att det rör sig om en ansökan och inte ett utbyte av sjukpenningen. Rättelsen har således skett i nämndens motivering och inte i nämndens beslut. Nämndens beslut har inte ändrats i sak. Underrättelsen om beslutet till den försäkrade stämmer överens med det rättade protokollet och rättelsen har gjorts av föredraganden H.M. Rättelse av formella fel har gjorts men den fyller ingen annan funktion än att använda rätt ordval i protokollet. En ansökan om förtidspension beviljas eller avslås av nämnden. Utbyte av sjukpenning mot förtidspension sker utan ansökan enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rättelsen bedöms som obehövlig och skulle inte ha gjorts. Om det blir felskrivningar i skälen till ett beslut finns det ingen anledning att rätta sådana felaktigheter då det inte är överklagbart. Om uppenbara förbiseendefel finns i socialförsäkringsnämndens justerade protokoll anser kassan att dessa kan rättas med stöd av reglerna i 20 kap. 10 a § p. 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring då det är beslut om försäkring. Förbiseendefel bör rättas i beslutsdokumentet (det justerade protokollet) för att undvika att felaktigheten kvarstår inför eventuellt framtida beslut. Ett förbiseendefel är t.ex. felskrivning av årtal eller felsummering. Förutsättningen är att felaktigheten är uppenbar. I ovan relaterade ärenden är det, enligt kassans uppfattning, fråga om uppenbara förbiseendefel i tre av fallen (S., L. och N.). I två fall (E. och P.) borde ärendet ånyo föredragits i nämnden, efter kommunicering, för att fatta ett nytt riktigt beslut. I det tredje fallet (J.) borde ändring inte gjorts alls då den saknade betydelse. konstaterar att ändringarna i protokollen har utförts av respektive föredragande i respektive nämnd i förvissning om att det varit uppenbara förbiseendefel som man med stöd av RFV:s Vägledning ägt rätt att rätta i protokollen enligt 20 kap. 10 a § lagen p. 1 (1962:381) om allmän försäkring. I inget fall bedömer kassan att rättelsen har varit till nackdel för den försäkrade, och alla rättelser har framgått tydligt av protokollet. Dock har datum och signatur inte antecknats i samtliga fall, vilket är en brist. Rättelserna borde dessutom ha signerats av nämndens ordförande, vilket inte skett. medger att rättelserna inte utförts helt korrekt och att kassan handlagt ärenden felaktigt.