frsrdg · GR04RB1 · 2004-01-01 00:00:00 — har beslutat om aktieägartillskott om varav har utbetalats. Ökningen av balansomslutningen förklaras av att kontanter i eget lager ingår i balansräkningen för Pengar i från . har lämnat garanti för en kredit i till om maximalt för finansiering av kontantlagret. I koncernen ingår utöver dotterbolagen , (vilande) samt med två dotterbolag som äger de två kvarstående fastigheterna. Resultaträkning (koncernen) Belopp i mkr 2003 2002 Rörelsens intäkter 292 283 Rörelsens kostnader - 715 - 507* Rörelseresultat - 423 - 224 Finansiella poster - 23 - 13* Resultat efter finansiella poster - 446 - 237 Skatt 0 0 Årets resultat - 446 - 237 * Beloppet har ändrats i enlighet med bolagets fastställda resultaträkning. Balansräkning (koncernen) Belopp i mkr Anläggningstillgångar 176 256 Omsättningstillgångar 524 132 Summa tillgångar 700 388 Eget kapital 39 210 Avsättningar 121 25 Långfristiga skulder 0 8 Kortfristiga skulder 540 145 Summa eget kapital och skulder 700 388 Styrelse Bolaget ägs till av . Bolaget förvärvade myntrörelsen och en fastighet i från AB (numera ) för omedelbar vidareförsäljning till myntverk, , genom dess dotterföretag . Bolaget har inte bedrivit någon verksamhet. Garantiåtaganden mot har löpt ut , utan att några anspråk har framställts och har inte funnit anledning att driva bolaget vidare. Enligt beslut av bolagsstämma trädde bolaget i likvidation . Bolaget kommer att avvecklas efter det att anmälningstiden för okända borgenärer gått ut . Utskiftning av bolagets återstående tillgångar kommer då att ske till . Realisationsresultat vid försäljning av myntrörelse m.m. - 196,7 Övriga kostnader 0 - 0,2 Finansiella poster 3,2 8,2 Resultat efter finansiella poster 3,2 204,7 Skatt på årets resultat - 0,9 - 57,3 Årets resultat 2,3 147,4 Balansräkning Belopp i mkr Omsättningstillgångar 3,3 204,8 Summa tillgångar 3,3 204,8 Eget kapital 2,4 147,5 Kortfristiga skulder 0,9 57,3 Summa eget kapital och skulder 3,3 204,8 Likvidator Bolaget ägs till av . Bolaget förvärvade fastigheter och inventarier från AB (numera ). Det byggnadsminnesförklarade området överläts till . Avsikten är att det industriellt och kulturhistoriskt unika bruksområdet ska bevaras för kommande generationer. har tre villatomter sålts. Inventarier har överlåtits till Kungl. myntkabinettet, efter det att beslutat bilda Stiftelsen för finansiering av driften av ett bruksmuseum, där bland annat historia ska visas. Museet beräknas kunna öppna efter renovering av vissa byggnader och uppbyggnad av utställningar. När museiverksamheten startat och resterande markområden sålts eller överlåtits till är avsikten att bolaget ska avvecklas. Rörelsens intäkter 1,8 - Rörelsens kostnader - 0,1 - 1,0 Rörelseresultat 1,7 - 1,0 Finansiella poster - 0,1 0 Resultat efter finansiella poster 1,6 - 1,0 Skatt på årets resultat - 4,2 - Årets resultat - 2,6 - 1,0 Balansräkning Belopp i mkr Omsättningstillgångar 2,0 0,2 Summa tillgångar 2,0 0,2 Eget kapital 1,5 0,1 Skulder 0,5 0,1 Summa eget kapital och skulder 2,0 0,2 Styrelse Avveckling En förpliktelse som upphör när värdepapper eller pengar överförs från en part till en annan. Ofta är överföringen endast en bokföringsåtgärd. Betalningsbalans En statistisk redovisning av ett lands ekonomiska transaktioner med omvärlden. Betalningssystem Infrastruktur som används för att genomföra betalningar. for International Settlements i är "centralbankernas bank" och ett samarbetsorgan för centralbankerna. Medlemmar är 55 centralbanker, däribland flertalet europeiska centralbanker. Styrelsen består av G10-länderna. Diskonto Referensränta som återspeglar det allmänna ränteläget och åberopas till exempel i räntelagens bestämmelser om dröjsmålsränta. har övertagit uppgiften från att fastställa och publicera diskontot. Banken bildades och är gemensam centralbank för de länder som fullt ut ingår i EMU:s tredje steg. ECBS Europeiska centralbankssystemet. ECBS består av ECB och de 15 nationella centralbankerna i EU. EFK EU:s ekonomiska och finansiella kommitté som ger råd i ekonomisk-politiska frågor till . Ekonometriska modeller I ekonometriska modeller används historiska samband, beräknade med statistiska metoder, för att belysa sambanden mellan olika delar av ekonomin. EMU Den ekonomiska och monetära unionen. Den tredje och sista etappen inleddes då bland annat växelkurserna mellan valutorna i de tolv deltagarländerna låstes och ansvaret för penningpolitiken fördes över från dessa till gemensamt beslutsfattande i . , G10, grundar sig i ett låneavtal som ett tiotal länder ingick 1961 med IMF för att under särskilda omständigheter förse valutafonden med likviditet. Gruppen har därutöver framför allt varit ett utredningsorgan i frågor som rör det internationella finansiella systemet. representerar, tillsammans med , i samarbetet. Ett särskilt samarbete finns också mellan centralbankerna i G10, inom ramen för BIS. Bland annat arbetar ett antal kommittéer för att på olika sätt stärka den internationella finansiella stabiliteten. IMF (, IMF) bildades för att främja handel och tillväxt genom att verka för internationellt monetärt samarbete och finansiell stabilitet. Organisationen har 184 medlemsländer, och är kontaktorgan för IMF i . Inflation Allmänna prishöjningar som innebär att penningvärdet faller. Motsatsen är deflation. Intervenera När en centralbank köper eller säljer valuta på valutamarknaden i syfte att påverka den egna växelkursen. Kort ränta Ränta på lån med kortare löptid än . Lång ränta Ränta på lån med längre löptid än . Motpart Den andra parten i en finansiell transaktion. Penningmarknad En marknad bestående av banker och andra finansinstitut som tar emot kortfristig inlåning och ger kortfristig utlåning, från upp till . (Kapitalmarknaden är inriktad på medellånga och långa krediter.) Penningpolitik agerande för att påverka räntenivån och indirekt penningvärdet. Prisstabilitet Fast penningvärde. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till (. Repa En transaktion där lånar ut pengar till bankerna genom så kallade penningpolitiska repor. En penningpolitisk repa innebär att tillför pengar till banksystemet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att värdepapperet säljs tillbaka till bankerna (bland marknadsaktörer kallas detta för en omvänd repa). får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Reporäntan Den ränta bankerna får betala (eller får) när de lånar pengar (eller placerar) i . system för clearing och avveckling av stora intra-bank-betalningar. Avvecklar betalningar i kronor (K-RIX) och i euro (E-RIX) enligt principen bruttoavveckling i realtid. är anslutet till Target (se nedan). Styrräntor De räntor som bestämmer: inlånings-, utlånings- och reporänta. Reporäntan kallas ibland också styrräntan. Target Gemensamt betalningssystem inom EU till vilket medlemsländernas nationella betalningssystem är kopplade. Det kopplar samman 16 centralbanker och ungefär 5 000 kommersiella banker. Tillgångspriser Pris på tillgångar som aktier, obligationer och fastigheter. Valutapolitik En centralbanks agerande för att påverka den egna valutans växelkurs mot andra valutor. Valutareserv Reserv av utländsk valuta. Finns på tillgångssidan i balansräkning. Valutakurs/växelkurs En valutas pris uttryckt i enheter av en annan valuta. Valutering En fysisk transaktion där kontanter tas emot eller lämnas ut från kontantlager till en bank eller Svensk kassaservice. Insättning eller uttag görs därmed på bankens konto i och ränteberäkningen för den aktuella banken ändras. ger ut ett flertal publikationer. De viktigaste är: Rapporten utgör underlag för penningpolitiska beslut. Syftet är också att göra bedömningar allmänt tillgängliga för att stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. Finansiell stabilitetsrapport utkommer . I rapporten redogör för sin syn på utvecklingen inom det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet i riktning mot bättre stabilitet samt att stimulera till diskussion kring frågor som rör betalningssystemets stabilitet. Penning- och valutapolitik utkommer . Denna kvartalstidskrift innehåller artiklar inom arbetsområde. Årsredovisningen redogör för penning- och valutapolitiken . I årsredovisningen finns bokslut med förvaltningsberättelse samt balans- och resultaträkning. Statistisk årsbok utkommer en gång . Den innehåller statistik om , finansiella marknader, betalningssystem, betalningsbalans och valutamarknad. Working Paper Series presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområde och som bedöms vara av intresse även utanför . Publikationer från , . På () presenteras samtliga publikationer. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. Beställning görs enklast genom beställningsfunktionen på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Följande remissyttranden lämnades av direktion . Där inte annat anges har beslut fattats av vice riksbankschef som har beredningsansvar för remissfrågor. Yttrande över slutbetänkandet Förslag till ett moderniserat solvenssystem för försäkringsbolag (SOU 2003:84). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över promemoria om ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och . Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Remissyttrande avseende förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över departementspromemoria Finansiella säkerheter (Ds 2003:38). Yttrande angående framställan om ändring av lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Yttrande över betänkandet Våra skatter? (SOU 2002:47). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över förslag till och rådets direktiv om öppenhetskrav för emittenter vars värdepapper upptagits till handel på en reglerad marknad. Yttrande över betänkandet (SOU 2002:118) Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken samt delbetänkandet (2002:73) Förbättrad statistik om hushållens inkomster. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över Framtida finansiell tillsyn (SOU 2003:22). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över arbetsdokument från Financial Action Task Force on Money Laundering (FATF) gällande översynen av de 40 rekommendationerna. Yttrande över betänkandet Principer för ett moderniserat solvenssystem för försäkringsbolag (SOU 2003:14). Yttrande över skrivelse angående kontrolluppgifter för utlandsbetalningar. Yttrande angående promemoria om likvidation av stadshypotekskassa (Fi 2003/1937). Yttrande över slutbetänkande (SOU 2002: Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över promemorian Starkare ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att minska sjukfrånvaron (Ds 2002:63). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över departementspromemoria (Ds 2002:61) Redovisning och värdering av finansiella instrument i kreditinstitut och värdepappersbolag samt vissa andra redovisningsfrågor för finansiella företag. Yttrande över förslag till ändring av allmänna råd för revisorer förordnade av och av allmänna råd om styrning, intern information och intern kontroll. Yttrande över promemoria om ändringsförslag till föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2002:22) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Yttrande över förslag till ändrade föreskrifter och allmänna råd om kapitaltäckning och stora exponeringar. Yttrande över betänkande om Internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71). Yttrande över promemoria om förslag till lag om Europabolag (Ds 2003:15). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över departementspromemorian Europeisk insolvens (Ds 2002:59). Yttrande över betänkande (SOU 2003:48) Införlivande av transparensdirektivet. Yttrande över remiss angående förslag om inrättande av en europeisk nät- och informationssäkerhetsbyrå. Yttrande över revisorers rapport (2002/03:11) verksamhet - en studie av produktiviteten i . Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över revisorers rapport (2002/03:9) Upphandling vid riksbank. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Remissvar angående arbete med revision av näringsgrensindelningar. Yttrande över förslag till ny blankett för kvartalsstatistik för vissa värdepappersbolag (ES 03/55). Yttrande över departementsskrivelse 2003:36 Europeiska konventet om EU:s framtid: resultat och utgångspunkter inför nästa regeringskonferens. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över departementspromemorian (Ds 2003:28) Kandidatländernas anslutning till Europeiska unionen. Vice riksbankschef Det är regeringen som bestämmer vilket växelkurssystem som skall ha medan bestämmer om tillämpningen. VaR är en statistisk metod som uttrycker den maximala potentiella förlusten som med viss sannolikhet kan uppstå . Innehållsförteckning 2003/04:RB1 2003/04:RB1 Inledning Inledning 2003/04:RB1 2003/04:RB1 Riksbankschefens kommentar Riksbankschefens kommentar 2003/04:RB1 2003/04:RB1 Riksbankschefens kommentar Riksbankschefens kommentar 2003/04:RB1 2003/04:RB1 Finansiell stabilitet Finansiell stabilitet 2003/04:RB1 Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen "att upprätthålla ett fast penningvärde". har preciserat målet till att inflationen, mätt med konsumentprisindex, ska begränsas till . För att påverka inflationen varierar styrräntan, den så kallade reporäntan. Merparten av penningpolitikens effekter på inflationen bedöms komma med ett till fördröjning. baserar därför sin politik främst på en bedömning av inflations-utveck-lingen i detta tidsperspektiv. Penningpolitiken kan beskrivas med hjälp av en enkel handlingsregel. Om inflationsprognos ett till visar att inflationen kommer att avvika från det uppsatta målet, höjs reporäntan normalt sett om inflationen väntas överstiga målet och sänks om inflationen väntas bli lägre än målet. har också uttalat att det kan finnas skäl att bortse från tillfälliga förändringar av inflationen, vilket i så fall ska göras tydligt när beslut om reporäntan fattas. Ett annat skäl att avvika från beslutsregeln kan vara att en återgång till inflationsmålet skulle kunna få stora negativa konsekvenser för produktion och sysselsättning. Det kan i en sådan situation finnas skäl att försöka återföra inflationen till målet mera gradvis.