frsrdg · GR04ER1 · 2004-01-01 00:00:00 — Senast har åtaganden och särskilt yttrandefrihet granskats då församlingen sade sig vilja överväga sanktioner mot om påtagliga framsteg inte visats inom en angiven tidsram. internationella anseende och bilden av som ett land på väg mot demokrati stördes av en inrikespolitisk kris som utlöstes av mordet på en regimkritisk journalist, , . Korruptionen bedöms vara omfattande. Privatiseringen har inte fullföljts. Levnadsstandarden har sjunkit för stora befolkningsgrupper efter frigörelsen från . Församlingen anser dock att förbättrat sin lagstiftning sedan landets åtaganden senast granskades men ännu inte fullföljt alla de skyldigheter och åtaganden som landet accepterat vid inträdet i . Genom ratificeringen av protokoll nr 6 avskaffades dödsstraffet . En ny brottsbalk har antagits, liksom en lag om politiska partier. Den långsamma reformtakten väcker dock djup oro. I fallet Gongadze uppmanar församlingen de ukrainska myndigheterna att fastställa händelseförloppet kring hans försvinnande samt ställa de skyldiga inför rätta. Medborgare som deltog i stora protestdemonstrationer i hålls fortfarande fängslade och kan därmed anses vara politiska fångar. Myndigheternas försök att kontrollera medierna är oroande. Församlingen kräver åtgärder för att säkerställa yttrandefriheten och förbättra villkoren för medierna. Utredningar av missförhållanden för medierna och trakasserier av journalister har låg prioritet. Fängelse- och häktningsförhållandena i måste förbättras. Församlingen beslutade att fortsätta granskningen av åtaganden. EU-konventets arbete med att utforma framtid påverkar samarbetsstrukturer och öppnade för en bred debatt om politiska integration, något som alltid engagerat och dess parlamentariska församling. Vid januarisessionen lämnades en rapport om bidrag till Europeiska unionens arbete att skapa en konstitution (dok. 9666, 9681, res. Församlingen anser att bör inkludera ett avsnitt om de grundläggande rättigheterna. Unionens anslutning till om de mänskliga rättigheterna skulle stärka mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna på ett juridiskt bindande sätt genom att eliminera skillnader i och utslag. Församlingen påpekar att och EU har samma värderingar och eftersträvar samma mål i fråga om demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Församlingen anser att bör innehålla hänvisningar till de viktigaste av konventioner. banbrytande roll vid skapandet av ett område där frihet och säkerhet råder bör uppmärksammas genom att nämner som ett paneuropeiskt samarbetsforum. vision är att bygga ett utan gränser, påpekade i sitt debattinlägg. har agerat konsekvent för att övertyga EU om att ansluta sig till . Han gladde sig åt positiva formuleringar i EU-konventets författningsutkast som skulle bana vägen för EU:s anslutning till . Därmed skul-le de mänskliga rättigheterna stärkas både inom EU och i det övriga . Junisessionen ägde rum kort efter det att konventets ordförande dEstaing vid i överlämnat ett utkast till fördrag om upprättandet av en . Församlingen debatterade en rapport om och konvent om framtid (dok. 9846, 9849, 9850, rek. 1613, res. Parlamentarikerna gratulerade EU-konventets medlemmar för den överenskommelse som efter 16 månaders arbete åstadkommits. I resolutionen sägs att det är av stor vikt att ordalydelsen av artikel 1-7 i konventets utkast behålls. Enligt den skall Europeiska unionen söka anslutning till europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentarikerna beklagar att utkastet inte uttryckligen nämner i artikel I-56 som handlar om EU:s närmaste omvärld. deltog i debatten på UEL:s vägnar, som gruppens nyvalde ordförande. Han ansåg att det var för tidigt att förutspå om skulle komma att lösa problem som gäller unionens demokratiska underskott. legitimitet påverkas inte om det omnämns i . Det finns ingen underordning när det gäller de två organisationernas status. Båda har sina uppgifter. Det återstår mycket att uträtta när det gäller att skydda de mänskliga rättigheterna och främja demokratins och rättsstatens principer. Konventets förslag handlar inte om ett utkast till en europeisk konstitution utan är ett utkast till ett konstitutionellt fördrag, underströk i sitt debattinlägg. Han välkomnade konventets förslag som gäller EU:s anslutning till konvention om de mänskliga rättigheterna. De politiska påtryckningarna för anslutningen måste fortsätta under regeringsförhandlingarna. Utan anslutning riskerar 800 miljoner européer att delas i två kategorier när det gäller skyddet av de mänskligar rättigheterna och grundläggande friheterna. Enligt är det nu hög tid att starta en bred diskussion om framtida roll. för årets första delsession var krigshotet i överhängande. FN:s vapeninspektörer hade publicerat en mellanrapport om letandet efter massförstörelsevapen i . Genom ett beslut om en krisdebatt inkluderades på sessionens dagordning (dok. 9690, res. Församlingen understryker att det internationella samfundets gemensamma vilja har uttryckts i säkerhetsrådets resolution . medlemsländer uppmanas att stödja målet att med politiska och diplomatiska medel nedrusta och stödja vapeninspektörernas fortsatta arbete. Vid vårsessionen, när kriget i var ett faktum, fördömde församlingen det pågående kriget i när en rapport om och (dok. 9768 & tillägg, rek. 1603, res. 1326) debatterades. I den antagna resolutionen säger församlingen att kriget förs i strid med internationell rätt. Det militära ingripandet i har inte något stöd i FN:s resolutioner. Församlingen uppmanar de krigförande makterna att stoppa fientligheterna och vill ge FN en central roll i konfliktlösningen. På svenskt initiativ infördes i resolutionen en paragraf om kvinnors roll i arbetet med att förhindra konflikter och upprätthålla freden. Trots att kvinnor drabbas i högre grad är män av krigets konsekvenser hörs inte de irakiska kvinnornas röst, sade i sin motivering för förslaget. Det faktum att kriget inte gick att undvika är ett misslyckande och orsak till besvikelse, sade i sitt debattinlägg. Bakom kriget ligger kränkningar av de mänskliga rättigheterna och aggressioner mot grannländerna. Inrättandet av demokratiska institutioner är en självklar del i återuppbyggnaden av . Av stor vikt är att bevara autonomin i den kurdiska delen av landet och bygga upp en framtid för kurder i . Världssamfundet står inför en enorm utmaning när det gäller den politiska och ekonomiska återuppbyggnaden av . Detta måste ske under FN:s led ning och i samverkan med det irakiska folket, påpekade när han deltog i debatten. Den irakiska civilbefolkningens lidande är oroande. Därför måste den humanitära hjälpen prioriteras. I en extrainsatt debatt behandlade församlingen FN:s roll i (dok. 9943, rek. 1628, res, 1351). Avsaknaden av framsteg i diskussionerna om FN:s roll i efter kriget oroar församlingen. Unilateralt agerande är ett hot mot principer om gemensam säkerhet. Församlingen uppmanar medlemsländernas regeringar att stödja återuppbyggnaden i . De multilaterala ansträngningarna bör ledas av FN. Församlingen har upprepade gånger understrukit att konflikten i inte kan lösas med våld. En politisk lösning är den enda vägen till fred och stabilitet i området. Vid januarisessionen var återigen på församlingens dagordning (dok. 9687, 9688, 9689, rek. 1593, res. 1315 rev., direktiv ). Trots den allvarliga säkerhetssituationen förbereddes en folkomröstning i Tje-tjenien angående en ny konstitution. i samråd med andra internationella organisationer drog slutsatsen att förutsättningar för att genomföra folkomröstningen enligt internationell standard inte existerade. Den allmänna situationen beträffande de mänskliga rättigheterna är fortsatt djupt oroande. Den ryska dumans uttalande enligt vilket tillägnas freden och nationell förlikning samt återuppbyggnaden av väcker lite hopp. Brotten mot de mänskliga rättigheterna måste stoppas och den ryska militärens övergrepp måste bli föremål för domstolsbehandling. Flyktingar skall inte tvingas återvända till . Det är ministerkommitténs uppgift att kräva att den fullföljer rekommendationer. Församlingen gav direktiv till tre av sina utskott att aktivt bevaka ärenden som berör utvecklingen i . Till grund för en debatt vid vårsessionen låg en rapport om situationen för de mänskliga rättigheterna i (dok. 9732 och tillägg, rek. 1600, res. Församlingen har upprepade gånger fastslagit att den ryska militära verksamheten bryter mot de principer och grundläggande värderingar som står för. En politisk lösning har efterlysts som den enda vägen till fred och stabilitet i området. Alla försök att skapa fred i regionen är dömda att misslyckas om situationen för de mänskliga rättigheterna inte förbättras. Intensivare ansträngningar behövs för att ställa dem som brutit mot de mänskliga rättigheterna inför rätta. Församlingen avser att överväga inrättandet av en ad hoc-tribunal för att döma krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten om straffrihet i får fortsätta att råda. har alla parter misslyckats med att skydda den civila befolkningnen mot övergrepp. Den humanitära situationen för flyktingar i och i grannrepublikerna är mycket dålig. Församlingen vädjar till att ratificera stadgan för den . har en viktig roll att övervaka hur uppfyller sina medlemsförpliktelser och efterlever församlingens rekommendationer. Situationen i för de mänskliga rättigheterna är ytterst upprörande, sade som deltog i debatten på UEL:s vägnar. Det är lätt att förstå att den växande frustrationen över vad som händer i - och över det som inte händer - leder till krav på utomordentliga åtgärder. Förslaget om en internationell tribunal för krigsförbrytelser i var ett exempel på sådana åtgärder. Vid junisessionen debatterade församlingen , ICC (dok. 9844, res. Anledningen till den extrainsatta debatten var agerande i tidigare . Genom resolution förnyades då det undantag som ger amerikanska medborgare åtalsimmunitet för krigsförbrytelser i samband med fredsbevarande insatser och tillfälligt undandrogs fredsbevarare från vissa stater från domstolens jurisdiktion. Dessutom hade ingått bilaterala avtal med ett fyrtiotal enskilda länder för att förhindra att amerikanska medborgare utlämnas till ICC. Församlingen anser att tillkomsten av är en milstolpe när det gäller att säkra de mänskliga rättigheterna och att undvika straffrihet för grova brott mot den humanitära rätten. agerande underminerar förtroendet för domstolen. Församlingen uttalar starkt stöd för domstolen och anser att stater som undertecknat Romstadgan om ICC måste garantera domstolens integritet och samarbeta med domstolen så att den kan utföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. På initiativ av den svenska delegationen gjorde församlingen en ändring i utskottets förslag. Enligt den måste undantag från åtalsimmunitet vara begränsade till de kategorier som definieras i Romstadgans paragraf 98(2). I den rådande internationella situationen behövs mera än någonsin, framhöll i sitt debattinlägg. Den behövs för att öka förutsättningarna för fred och säkerhet men också som förkämpe för rättvisan särskilt när det gäller kvinnor och barn. uppmanade att stödja ICC:s verksamhet och inte underminera den. underströk vikten av ett brett internationellt stöd för att garantera ICC:s effektivitet. ICC är behörig att pröva brott som folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser som begåtts efter fördragets ikraftträdande. ICC:s jurisdiktion är kompletterande till nationell rättskipning. beklagade den amerikanska administrationens agerande. Församlingen debatterade vid junisessionen en rapport om situationen för fångarna på Guantánamobasen (dok. 9817, res. Anledningen till debatten var vägran att rätta sig efter folkrätten när det gäller behandlingen av fångarna. Församlingen kräver att låter en kompetent domstol fastställa fångarnas status och frige fångar som inte åtalas för brott. Församlingen beklagar att inte uppfyller de krav som ställs på länder med observatörsstatus inom . President måste frige fångarna i eller starta en domstolsprocess för att klarlägga om fångarna är skyldiga eller ej, sade i sitt debattinlägg. har inte givits några skäl som motiverar att en svensk medborgare hållits frihetsberövad under en så . Det är oacceptabelt att och andra stater vars medborgare har frihetsberövats får insistera på att få möjlighet att besöka fångar. Ett minimikrav är att advokater fritt får besöka sina klienter. Fångarnas ställning är oklar. borde i stället behandla dem som krigsfångar med alla de rättigheter som statusen ger. deltog i debatten på den liberala gruppens vägnar. sätt att åsidosätta Guantánamofångarnas mänskliga rättigheter försvårar det transatlantiska samarbetet. agerande påverkar världen över unga människors syn på rättvisa och demokrati. Fångarna sägs vara under jurisdiktion, dock hamnar de utanför det skydd som garanterar. 4.2.6 relationer till frivilligorganisationer Vid höstsessionen debatterade församlingen relation till frivilligorganisationer (dok. 9909, yttrande 246). Som grund för debatten låg ministerkommitténs uppdaterade förteckning över internationella organisationer som har en relation till . deltog i debatten på socialistgruppens vägnar. Välfungerande kontakter mellan beslutsfattare och allmänheten är viktiga. Frivilligorganisationer både på internationell och nationell nivå har en betydelsefull roll som informationsförmedlare i båda riktningarna. Samarbetet med förutsätter att organisationernas verksamhet är förenlig med principer och värderingar. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Vid höstsessionen debatterade församlingen en rapport om dödsstraffets avskaffande i observatörsländer (dok. 9908, rek. 1627, res. Två stater med observatörsstatus tillämpar fortfarande dödsstraffet: och . har 137 personer avrättats i . Därmed uppgår siffran över avrättningar till 858 efter återinförandet av dödsstraffet i 1977. I har 4 dödsdömda avrättats . Stor sekretess tillämpas i när det gäller avrättningar. Frågan har senast debatterats i församlingen (1522/2001). uppmanades då att inleda en dialog med och om avskaffandet av dödsstraffet. Ländernas fortsatta observatörsstatus vid skulle omprövas om inte påtagliga framsteg i frågan presenteras. Församlingen beslutade då också att fortsättningvis bevilja observatörsstatus i församlingen endast till stater som redan avskaffat dödsstraffet eller iakttar moratorium. Av församlingens slutsatser framgår att de två observatörsstaternas agerande fortsätter att stå i strid med de åtaganden som de gjort som observatörer i enlighet med resolutionen om observatörsstatus. Församlingen beklagar frånvaron av en transatlantisk dialog i frågan och avser fördjupa den parlamentariska dialogen med . uppmanas vidta nödvändiga åtgärder för att få och att rätta sig efter församlingens resolutioner om avskaffandet av dödsstraffet. Vid höstsessionen höll församlingen en gemensam debatt om två rapporter: om hot mot demokratin från extremistpartier och rörelser samt om rasistiskt, främlingsfientligt och intolerant tal i politisk verksamhet (dok. 9890, 9904, rek. 1344, 1345). Rasism, främlingsfientlighet, intolerans och extremism är fenomen vars spridning redan tidigare med oro uppmärksammats av församlingen. Ingen medlemsstat är undantagen när det gäller sådana hot mot demokratin. För att ta itu med problemen har tagit fram konventioner om IT-relaterad brottslighet och förbud mot rasistiska och främlingsfientliga uttryck på nätet. Församlingen rekommenderar att medlemsländerna utan dröjsmål ratificerar och genomför protokoll nr 12 som innehåller ett generellt diskrimineringsförbud. Det ständiga utskottet debatterade vid sitt möte i en rapport om ombudsmannainstitutionen (dok. 9878, rek. Rapporten var tänkt som en rekommendation för de medlemsländer som ännu inte inrättat någon ombudsmannainstitution. Ombudsmän kan klassas enligt två huvudtyper, dels sådana vars verksamhet går ut på att skydda mänskliga rättigheter, dels s.k. klassiska ombudsmannainstitutioner där verksamheten består i att se till att myndigheter och tjänstemän tillämpar gällande lagstiftning på ett korrekt sätt. Grundläggande frågor som bör beaktas vid etablerandet av dylika institutioner presenteras i rapporten. 4.4 Ekonomi och utveckling Församlingen debatterar verksamheten vid Europeiska återuppbygg-nads- och , . Banken bildades för att underlätta övergången till marknadsekonomi i de nya demokratierna i . har som mål att stärka offentliga institutioner och offentlig förvaltning samt att främja små och medelstora företag. Banken finansierar projekt i både den privata och den offentliga sektorn genom krediter, risk-kapital-investeringar och garantier. De länder är verksam i skall bekänna sig till demokrati, pluralism och marknadsekonomi. I de flesta av de 27 länder där verkar har övergången till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati varit en svår och smärtsam process. Bristen på rättsstatliga institutioner gör det svårt att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption. Resultatet är uteblivna investeringar och sämre tillväxt. En rapport om bidrag till ekonomisk utveckling i (dok. 9825, res. 1332) stod på dagordningen . Församlingen ger sitt fortsatta stöd till bankens verksamhet. Särskilt beröm får stödet till små och medelstora företag och bankens konkreta bidrag till främjandet av en positiv utveckling på landsbygden och i avlägsna regioner. Att underlätta de öst- och centraleuropeiska ländernas ömsesidiga handel anses vara en väg att snabbt få i gång ekonomisk tillväxt. Bankens resoluta agerande när den avbröt sina finansiella bidrag till den offentliga sektorn i och med hänvisning till brister i demokratisk utveckling är helt i linje med bankens politiska mandat, enligt församlingen. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av trettio medlemsländer ingår inte i men deras parlamentarikerdelegationer har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. Vid en debatt om och världsekonomin (dok. 9851, 9941, res. 1350) deltog parlamentariker från , , och samt generalsekreterare . Trots att osäkerhet fortsätter att sätta sin prägel på världsekonomin uttrycker den utvidgade församlingen en försiktig optimism angående tillväxten i världsekonomin. Den grundar sig på förhoppningar om förbättringar i de amerikanska och japanska ekonomierna. spår i sin tillväxtprognos att områdets ekonomi växer , en något positivare utveckling än den som förutspåddes . Faktorer som kan negativt påverka tillväxten är dock många. Bland dem nämns fruktan för terrorism som hämmar konsumtion och investeringar, kostnaderna för ockupationen av , särskilt effekten på budgetunderskott, fortsatt geopolitisk spänning på grund av och kärnvapenprogram, minskat förtroende för världssamfundets möjligheter att lösa kriser och urholkat förtroende för företagsetik som följd av bolagsskandaler. Misslyckandet i WTO-förhandlingarna innebär ett bakslag för den globala handeln. Svagare dollarkurs kan dock ge draghjälp åt exportsektor, en förutsättning för en allmän ekonomisk uppgång. hade skrivits av en representant från ett icke-medlemsland, kanadensaren . Han lyfter fram för hållbar utveckling. Den parlamentariska församlingen har upprepade gånger understrukit vikten av ett enhetligt sätt att gripa sig an hållbar utveckling, vilket dock förutsätter långtgående förändringar i ekonomiskt beslutsfattande. Den utvidgade församlingen ger sitt stöd till insatser för hållbar utveckling och berömmer arbete med miljöfrågorna. Vid junisessionen debatterade församlingen en rapport om transportpolitiska lösningar i (dok. 9823, res. uppmärksammat en dyster utveckling inom trafikflyget. , fruktan för terrordåd, sarsepidemin och allmän ekonomisk nedgång har fortsatt att negativt påverka flygfarten . Församlingen välkomnar införandet av skärpta säkerhetsarrangemang på flygplatser i enlighet med direktiv utarbetat av EU i samarbete med ECAC, . konstaterade i sitt debattinlägg att vikten av ett väl fungerande transportsystem knappast kan överskattas. Det är även en förutsättning för att sprida värderingar och idéer världen över. Hot mot flygtransporter hotar det öppna samhället och de värderingar står för. Följdeffekterna av nya säkerhetskrav slår hårt mot små flygplatser. Deras existens är ofta av stor betydelse för avlägsna delar av ett land och avgörande för en regions fortsatta utveckling. 4.5 Kultur, vetenskap och utbildning Vid höstsessionen debatterade församlingen kultur- och vetenskaputskottets rapport om forskning av mänskliga stamceller (dok. 9902, 9942, res. Frågan om forskning på mänskliga embryon är av känslig natur och delar församlingen. Ända har det pågått ett arbete inom för att ta fram etiska och juridiska normer för biologisk och medicinsk forskning. konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin (ETS nr164), även kallad Oviedokonventionen, är ett instrument för att ge gemensamma kriterier när det gäller etiken i forskning kring mänskliga embryonala celler. De bärande principerna är respekt för mänsklig värdighet, människans självbestämmanderätt och den enskildes integritet. Konventionens utgångspunkt är att mänskliga intressen måste gå före vetenskapliga intressen eller samhällsintressen. I konventionen anges en rad principer och förbud i fråga om genetik, medicinsk forskning, samtycke från den person som berörs, rätten till privatliv och information, organtransplantation, offentliga debatter m.m. Genteknik tillåts enbart av förebyggande, diagnostiska eller terapeutiska skäl. Genom konventionen förbjuds bildandet av människofoster för forskningsändamål och i de länder där forskning om provrörsfoster är tillåten i lag skall denna garantera lämpligt skydd av fostret. Det första tilläggsprotokollet till konventionen förbjuder mänsklig kloning. deltog i debatten på socialisgruppens vägnar. Förväntningarna på stamcellsforskningen är stora när det gäller att bota obotliga sjukdomar. Den etiska balansgången mellan användningen av embryonala celler från och lindringen av lidandet av patienter med obotliga sjukdomar är svår, menade . Hon var dock optimistisk när det gäller att hitta en utväg med hänsyn till etiska överväganden. En bred och öppen diskussion om stamcellsforsking är viktig. Med anledning av det Europeiska , ett kampanjår i EU:s regi, debatterade församlingen de handikappades möjligheter att fullt ut delta i samhällslivet (dok. 9632, rek. Cirka 120 miljoner européer uppskattas ha ett funktionshinder. Syftet med kampanjåret är att öka medvetenheten om de handikappades rättigheter. Det erbjuder även tillfälle till en debatt om hur man förbättrar levnadsvillkoren för medborgare med funktionshinder. Församlingen påpekar att många europeiska konventionsrättigheter inte är åtkomliga för handikappade. , som deltog i debatten på den liberala gruppens vägnar, påpekade att handikappade ofta behandlas som en grupp fast det handlar om individer. Det är viktigt att uppmärksamma de handikappades möjligheter att aktivt delta i den politiska beslutsprocessen på alla nivåer. Vid aprilsessionen debatterade församlingen en rapport om möjligheter att förbättra övergivna barns situation på institutioner (dok. 9692, 9731, rek. 1601, dir. 587). slår fast att barn har rätt att växa upp i en familj. En placering på institution måste betraktas som en sista utväg. Trots detta åtagande förekommer övergivna barn även i medlemsländer, ett öde som särskilt ofta drabbar handikappade barn. Rapporten granskar läget i tre länder med många undermåliga institutioner för barn: , och . Barn placerade på institutioner har samma rättigheter som alla andra barn och måste ha tillgång till hälsovård och utbildning. För att skydda barnens rättigheter rekommenderar församlingen bl.a. att en barnombudsmannainstitution skapas i varje land. , som talade på den liberala gruppens vägnar, förespråkade i sitt debattinlägg adoption i stället för institutionsplacering.