frsrdg · GR04RJ1 · 2004-01-01 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Innehållsförteckning Den forskningsstödjande verksamheten 6 Uppföljning och utvärdering 7 Hälsovetenskapliga longitudinella studier 13 Utvärdering av Stiftelsen 14 Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd 15 Anslag till forskningsinitiering 16 Forskarskola i moderna språk 19 Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning 20 Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället 23 Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling 25 Områdesgruppen för forskning om civilsamhället 28 Kvinnor och makt 30 Ett europeiskt forskningsråd 33 Samarbete med studier 36 Svenskt i - finskt i 37 Resultat och ställning 46 Den finansiella verksamheten - i sammandrag 50 Redovisnings- och värderingsprinciper 58 Värdering materiella anläggningstillgångar 58 Värdering bokförda värden 58 Värdering finansiella anläggningstillgångar 58 Värdering bokförda värden 58 Värdering bokfört värde 59 Till bokfört värde 60 har Stiftelsen verkat under . RJ:s tillkomst kan nära sammankopplas med den tid då det svenska välfärdssystemet var statt i en snabb kvantitativ och kvalitativ expansion. Ett väl fungerande forskningsrådssystem kompletterades med att den behovsmotiverade forskningen utbyggdes sektorsvis. har det även skett en mycket kraftig kvantitativ utveckling av högskolan, som resurserna för den behovsmotiverade forskningen minskat och koncentrerats till färre områden. Högskolans forskningsverksamhet är , vad gäller basanslagen, i huvudsak inriktad på utbildning av nya forskargenerationer. Denna utveckling har skett parallellt i många länder i . har låtit göra en genomgång av de statliga anslagen till FoU i de nordiska länderna . Analysen ger belägg för att det statliga forskningsstödet haft en betydligt lägre tillväxt i än i de övriga nordiska länderna. hade den högsta procentandelen statligt forskningsstöd per capita. 2003 hade såväl som passerat och kommit i kapp genom en mycket kraftig ökning () av de offentliga medlen till FoU . Denna relativa försvagning av det offentliga stödet har endast till en liten del kunnat vägas upp av de insatser som gjorts av forskningsstiftelserna. Inte ens om regering och riksdag till skulle tillstyrka de anslagsäskanden på 7,5 miljarder som ingivits till regeringen av forskningsråden, universiteten och högskolorna samt akademierna skulle det vara möjligt för att återta den position landet hade i för bara . intar emellertid en ledande position vad avser stödet till forskning till universitet och högskolor kanaliserade genom forskningsrådssystemet. Konkurrensen om de offentliga medlen har ökat dramatiskt , inte bara i och i , utan inom hela OECD-området. Detta medför att kraven på en bättre och mer selektiv styrning av de tillgängliga medlen också har ökat påtagligt. Därmed aktualiseras frågan om hur man skall kunna skapa garantier för att resurserna fördelas till de mest kvalificerade forskarna i , i och i ? Denna viktiga fråga har kommit i fokus för den forskningspolitiska debatten. Det står därvid klart att det finns ett stort behov av stödordningar som framför allt avser att främja kvalitetsutvecklingen inom den grundläggande forskningen. Universiteten och högskolorna kan på grund av den tilltagande konkurrensutsättningen erhålla ökade basresurser endast om de har förmåga att attrahera externa resurser för forskning. Man kan till och med ifrågasätta om uppdelningen av basresurser och externa anslag längre är en relevant indelningsgrund eftersom de externa anslagen numera också i större omfattning är ett stöd till universitetens och högskolornas basala infrastruktur. Många länder har redan lagt om sin forskningsstödjande verksamhet enligt denna selektiva finansieringsmodell. kommer genom det nya forsknings- och innovationsrådet i huvudsak att stödja centres of excellence (NORIA). Det presenterade förslaget om ett europeiskt forskningsråd (ERC), som förhoppningsvis kommer till stånd inom ramen för det sjunde ramprogrammet kommer att få en likartad inriktning, dvs. att stöd kommer att utgå till forskare och forskargrupper endast på basis av kvalitetskriterier. (Se vidare avsnittet "Ett europeiskt forskningsråd".) Det är mot denna bakgrund låtit företa grundliga utvärderingar av såväl stiftelsens finansförvaltning som dess forskningsstödjande verksamhet. Med bl.a. dessa utvärderingar som grund har en ny strategi för finansförvaltningen redan utformats och principbeslut fattats om en ny inriktning av den forskningsstödjande verksamheten bortom fondens 40-årsjubileum . Det ökade antalet ansökningar till fonden är främst en följd av att utbildningsvolymen inom högskolesektorn expanderat mycket påtagligt som resurserna för den inomvetenskapligt motiverade forskningsverksamheten inte på långt när följt samma utveckling. För RJ:s del illustreras detta av att endast 8 av 275 ingivna ansökningar (2,) om anslag ur Kulturvetenskapliga donationen kunde beviljas för . Detta var den lägsta andelen i fondens hittillsvarande verksamhet. Styrelsen beslöt därför att medel för nya forskningsprojekt ur denna donation ej skulle utlysas för . Styrelsen avsåg att skapa ett nödvändigt rådrum för fonden att parallellt med utvärderingen formulera en ny inriktning av det framtida forskningsstödet. Med utgångspunkt i gällande stadgar för RJ har styrelsen således lagt fast ett antal grundprinciper som kommer att preciseras närmare . Detta arbete bedrivs enligt följande riktlinjer: En övergång till engångsanslag skall ske för samtliga stödformer inom RJ. Detta kommer att underlätta såväl den interna ekonomiska planeringen som relationerna med berörda forskare och anslagsförvaltande lärosäten. Engångsanslag skall formellt avse hela den aktuella projekttiden, men kompletteras med särskilda regler för utbetalning och vetenskaplig och ekonomisk uppföljning. Stora och långsiktiga forskningssatsningar Detta innebär att forskningsprogram/projekt skall totalt kunna tilldelas . Programmen/projekten skall bestå av seniora forskare, postdoktorer och i vissa fall doktorander som befinner sig i ett slutstadium av sin doktorsutbildning. Det särskilda postdoktorala stödet kan innefatta följande komponenter: "Småprojekt" med särskild inriktning på unga forskare. Individuella postdoktorala stipendier med inslag av utlandsvistelse varav det fyraåriga till minne av är en viktig del. Individuella anslag till framtidens forskningsledare, vilka riktar sig till yngre forskare på docentnivå. Särskilt riktade postdoktorala programsatsningar. Härutöver kommer RJ självfallet behålla de särskilda stödformerna för infrastruktur och forskningsinitiering. De ökade kontakterna och samarbetet med internationell forskning kommer också att ytterligare förstärkas. När detta skrivs har vintersolståndet just passerats i vår mörka del av världen och vi gläds över att ånyo gå mot ljusare tider. Även på finansmarknadens himmel tycks tecknen tyda på en viss ljusning efter ett par riktigt mörka år. När man skall summera det gångna året och då våga sig på några gissningar om framtiden känner man en tilltagande optimism över de fortsatta möjligheterna för en forskningsstiftelse som att långsiktigt kunna bidra till kvalitetsutvecklingen av forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och beredningsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett stort erfarenhetsfält och den har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning, inkluderande ämnesområdena juridik och teologi. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. Stiftelsens ambition är att stödja ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap till lika stora delar. Den medicinska forskningen erhåller stöd via donationer. Socialmedicinsk forskning stöds både inom Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen. Naturvetenskap och teknik stöds i mindre utsträckning via samarbetsprojekt inom humaniora och samhällsvetenskap. Stiftelsen är intresserad av att stödja gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Vid en översiktlig genomgång av de beviljade anslagen finner man exempel på många sådana forskningsprojekt, speciellt inom Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller oftast flera av RJ:s beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter), ett antal utomstående såväl nationella som internationella vetenskapliga experter. Ansökningarna har dessutom i den andra ansökningsomgången som regel bedömts av tre externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i förhållande till internationell standard och till såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhällsrelevanskriterier. Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: Bedömningarna i det första steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. Beredningsgrupperna väljer ut de ansökningar som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och som utformats av forskare, som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter tillfälle att komma in med mer omfattande ansökningar. Övriga ansökningar avslås. I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. sker ansökan till RJ helt och hållet via Internet. Detta har inneburit att pappershanteringen nedbringats till ett minimum. Förutom att de sökande insänder sina projektansökningar elektroniskt arbetar också RJ:s beredningsgruppsledamöter och de externa sakkunniga via RJ:s hemsida. I de fall ansökningarna gäller forskning som aktualiserar etiska frågor prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom . Ansökningar till Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av stiftelsen utfärdade anvisningarna, vilket inneburit att projekten särskilt granskats med hänsyn tagen till projektens gränsöverskridande karaktär, dvs. hur man avser att samarbeta mellan olika forskningsdiscipliner, över institutions-, fakultets- eller universitetsgränser. Dessutom prioriteras projekt med doktorandmedverkan. Inom vissa områden, som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade, tillsätter stiftelsen ibland särskilda s.k. områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. Gruppernas arbete avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter som har ansvar för att permanenta resurser tillförs området i fråga. beslöt styrelsen att inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället och inrättades en områdesgrupp för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling. En ny områdesgrupp för forskning om civilsamhället har inlett sitt arbete . Ytterligare en områdesgrupp kommer att inleda sitt arbete . Dessa gruppers verksamhet beskrivs närmare längre fram i årsberättelsen. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 23 projekt varit föremål för särskild granskning : 14 projekt inom Jubileumsdonationen och 9 inom Kulturvetenskapliga donationen. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Därutöver har ett syfte varit att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har projektledare vid , Lunds, och samt vid i kontaktats och dessa har erhållit följande frågor vilka besvarats skriftligen och kommenterats muntligen vid projektbesöket: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med bidrag vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till löner, utrustning, resor, lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader), eventuellt övriga omkostnader. Beredningsgrupp 1 besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för detta besök: Filosofie doktor - J2001-0264 Aktiesparande - en ny folkrörelse? En etnologisk undersökning av aktiesparandets drivkrafter, uttrycksformer och gemenskaper Förklaringsfaktorer till förväntad avkastning på den svenska aktiemarknaden Universitetens regionala roller. Svensk utbildning, forskning och regional utveckling i internationellt perspektiv. Beredningsgrupp 2 besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för besöket: Filosofie doktor - K2000-5193 Nya metoder för undervisning i kommunikation av känslor i musikutförande Stereotyper och fördomar: Automatiska och kontrollerade komponenter En longitudinell studie av riskfaktorer för och skyddsfaktorer mot framtida ätstörningar hos flickor Beredningsgrupp 3 besökte . Nedanstående tre projekt valdes ut för besöket: Reformstrategier för Europeiska unionen Examination inom högskolan ur ett rättsligt perspektiv Beredningsgrupp 4 besökte . Nedanstående fyra projekt valdes ut för besöket: De svenska dialekternas fonetik och fonologi (SWEDIA 2000) Filosofie doktor - J1998-0267 Interpretation and impact: The Swedish reception of the of Filosofie doktor - J1999-0413 Konsthögskolor som kunskapsförmedlare: En studie av olika synsätt på den högre bildkonstnärliga utbildningen i Filosofie doktor - J2000-0107 Det poetiska fragmentet i modern svensk dikt Beredningsgrupp 5 besökte . Nedanstående fem projekt valdes ut för besöket: Flexibilitet som tradition - Kulturmönster och näringar i norrländsk skogsbygd år Filosofie doktor - J1998-0200 Den felande länken: hovet som arena för eliter 1500-1800 Biografi över (1787-1883): Ett bidrag till förståelsen av 1800-talets vetenskapliga kultur Teologie doktor - J1999-0211 Kommunionens form och innebörd - i nutidens svenska kyrka Filosofie doktor - J2000-0096 Mänsklig praktik i olika sociala miljöer Beredningsgrupp 6 (Kulturvetenskapliga donationen) gjorde ett kortare besök . Flöden: Konst och företag, estetik, teknik och ekonomi (Fields of Flow) gjorde gruppen ett besök vid och och ägnade åt strategiska överläggningar om RJ:s framtid. Följande fyra projekt besöktes: Förändringsprocesser i nordeuropeisk orgelkonst 1600-1970: integrerade studier i spelpraxis och instrumentbygge: Orgeln som kulturbärare - ett nationellt orgelforskningsinstitut Filosofie doktor - In2002-0294 Nationellt orgel- och klaverforskningscentrum Kön och eliternas reproduktion i ett komparativt perspektiv Validering av den högre utbildningens antagningssystem (VALUTA) igångsattes två större longitudinella folkhälsoprojekt, de s.k. Göteborgs- och Malmöstudierna. Redan innan RJ tillkom inleddes Göteborgsstudien genom att , och påbörjade en internationellt uppmärksammad studie av män. I denna studie uppmärksammades en rad faktorer som innebär risk för hjärtinfarkter. påbörjades den andra Göteborgsstudien under mottot "Försök att förhindra hjärtinfarkt". Det projektet erhöll stöd av RJ under . 1967 beviljade RJ medel till ett samarbetsprojekt vid () mellan institutionerna för klinisk fysiologi, socialmedicin och patologi under rubriken , men det kom snart att benämnas "Män födda i ". Huvudansvariga för har varit professorerna . Den sistnämnde har sedermera i sin egenskap av professor i geriatrik vid Sahlgrenska , , sammanfattat de gerontologiska och geriatriska populationsstudierna i H70 1971-2002. Denna bok äldre utkom också . Många av dessa studier har erhållit stöd av RJ. De första resultaten publicerades i en avhandling av (Venous occlusion plethysmography in 55-year old men. A population study in , ). Detta var sannolikt den första epidemiologiska studien i världen, där graden av åderförkalkning i benen mätts med en objektiv, non-invasiv metod. Avhandlingen uppmärksammades internationellt. Resultaten visade tydligt på ett samband mellan tobakskonsumtionens storlek och blodflödets storlek i benartärerna, liksom ett samband mellan blodflöde och blodfettsnivå respektive blodtrycksnivåer. Kohorten har sedan följts med upprepade undersökningar fram till . Genom ett särskilt anslag från RJ kunde dessa studier i ett samarbete med medicinska fakulteten i sammanfattas i ett större internationellt seminarium vid . Huvudansvarig för planering och genomförande av seminariet "Epidemiology and aprognostic significance of symptomatic atherosclerosis. The Men in 1914 study in retrospect and scientific issues and non-invasive methods for future cohort studies" var professor . Medicinska fakultetens dekanus professor och VD professor svarade för inlednings- och välkomstanförandena. Ett mycket stort antal doktorsavhandlingar och vetenskapliga rapporter har presenterats som resultat av dessa stöd till projekt som initierades . Inom dessa områden har svenska forskare med stöd av RJ kunnat bidra med ny kunskap som också varit en förutsättning för terapeutiska framsteg inom vården av åldersrelaterade sjukdomar. Som redovisades i föregående årsberättelse beslutade styrelsen för Stiftelsen att utvärdera hela sin verksamhet. Motiven bakom detta var att stiftelsen inte varit föremål för någon ingående utvärdering sedan tillkomsten 1962; den första utdelningen av anslag skedde 1965. Tidpunkten valdes därför att det är RJ genom beslut om utskiftningen av löntagarfonderna tillfördes Kulturvetenskapliga donationen och ett antal nya stora forskningsstiftelser instiftades. De berörda stiftelserna och RJ enades på om att inom ramen för ett större gemensamt finansierat forskningsprojekt analysera de nya forskningsfinansiärernas roll i svensk forskningsfinansiering. Styrelsens beslut innefattade därför (1) en bred analys och bedömning av RJ:s forskningsstödjande verksamhet, (2) RJ:s finansiella verksamhet och (3) delfinansiering av det s.k. 2004, som fokuserar stiftelsernas roll i det nationella forskningssystemet och högre utbildningssystemet. RJ-utvärderingen genomförs av professor , f.d. rektor vid , ordförande, professor , , och professor , . Gruppens sekreterare är professor , . Från medverkar forskningssekreterare . Utvärderingen har kommit i gång på allvar . Ordföranden och sekreteraren har genomfört ett stort antal intervjuer med forskare, ledande befattningshavare vid universitet och högskolor såsom rektorer, förvaltningschefer och dekaner, representanter för andra forskningsfinansiärer, f.d. styrelseledamöter och de anställda vid . har deltagit i beredningsgruppssammanträden under såväl våren som hösten, styrelsesammanträden, styrelsekonferensen och ett sammanträde med arbetsutskottet. och har tillsammans, eller var för sig, deltagit i de projektbesök som genomfördes vid universiteten i , , och . Vidare deltog , och i en planeringskonferens med den kulturvetenskapliga beredningsgruppen om RJ:s framtida forskningsfinansiering på , , . har också deltagit i ett par av de konferenser som arrangerats av RJ. Direktörerna har genomfört utvärderingen av RJ:s finansiella verksamhet och ekonomiska förvaltning. I deras direktiv ingick bl.a. att granska förutvarande och nuvarande styrmekanismer för verksamheten och försöka bedöma i vilken utsträckning de har varit och är ändamålsenliga. Vidare skulle de försöka bedöma hur placeringsverksamheten skötts t.ex. i förhållande till placeringspolicyn. och de redovisade sin utvärderingsrapport för styrelsen vid sammanträdet . Deras huvudresultat var att RJ lyckats mycket väl med sin förvaltning. Dock gjordes några smärre påpekanden, vilka beaktades vid den revidering av RJ:s placeringspolicy som därefter gjordes. Den reviderade placeringspolicyn för RJ fastställdes sedan av styrelsen . RJ-utvärderingen skall avslutas . Tidsmässigt kommer avrapporteringen att koordineras med avslutningen av Stiftelseprojekt 2004. Anslag till forskningsprojekt och infrastrukturellt stöd har beviljat drygt i anslag till forskningsändamål. Den budgeterade anslagsnivån var oförändrad i förhållande till . Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 840 nya ansökningar, vilket är totalt 17 fler än föregående år. Till Jubileumsdonationen inkom 493 ansökningar. Av dessa beviljades 41 ansökningar. Till Kulturvetenskapliga donationen inkom 274 ansökningar. Här kunde 9 ansökningar slutligen beviljas. Infrastrukturellt stöd beviljas i form av engångsanslag. Detta stöd avser insatser som syftar till att främja framtida forskning. budgeterades inom Jubileumsdonationen och inom Kulturvetenskapliga donationen för detta ändamål. Totalt inkom 73 ansökningar; därav beviljades sammanlagt 13. Året innan beviljades 22 av 87 ansökningar. Andelen nya beviljade ansökningar () i relation till det totala antalet beviljade ansökningar (dvs. inklusive fortsättningsansökningarna) ligger på en betydligt lägre nivå än föregående år (). Den totala andelen beviljade forskningsprojekt från kvinnliga huvudsökande är i jämförelse med föregående år () högre, . Det totala antalet deltagande kvinnliga forskare i RJs projekt är något högre, . Stiftelsen har utöver dessa anslag beviljat 68 anslag till forskningsinitiering, konferenser m.m. (se nedan). Bland infrastruktursatsningar märks särskilt olika satsningar på stöd till projekt som via Internet kommer att tillgängliggöra svenskt historiskt källmaterial till det internationella forskarsamhället och till den breda allmänheten. Vid stöds uppbyggnaden av den kombinerade webbplatsen och forskningsdatabasen , som blir en väg in i arkivmaterialet om liv och verk. Vid stöds pilotprojektet för icke-kommersiell arkivering och tillgängliggörande av svensk skönlitteratur och humaniora i digitala versioner via nätet. Vid stöds i samarbete med Kungl. projektet som arbetar med en nationalutgåva av de äldre svenska geometriska kartorna. Vid () stöds projektet som skall publicera en katalog över växterna i den äldres samt hans "". Katalogen kommer att fungera som en uppslagsbok för prelinneanska växtnamn. Även ges stöd till två kvalificerade projekt för utgivning av svenska klassiker. har fått fortsatt stöd för sin utgivning av svenska klassiska författares verk i vetenskapligt tillfredsställande utgåvor, vilket fortsättningsvis också kommer att vara en tillgång för den nya Litteraturbanken.