frsrdg · GR04RB1 · 2004-01-01 00:00:00 — Inom ramen för jämställdhetsplanen har arbetet med att utjämna osakliga löneskillnader fortsatt . Balans mellan arbetsliv och privatliv strävar efter att vara ett föredöme som en arbetsplats med goda mänskliga kvaliteter. Arbetet ska därför planeras så att medarbetarna kan förena privatliv och höga professionella ambitioner. Genom medarbetarsamtal, attitydundersökningar och avgångsintervjuer formas en bild av hur medarbetarna upplever sin arbetssituation. På så sätt kan identifiera förbättringsområden och sätta mål för ett bättre arbetsklimat. har en väl utbyggd friskvårdsverksamhet som innefattar olika former av fysisk träning, avspänning och kostrådgivning. I riksbankshuset finns en välutrustad träningslokal. leds av en direktion som består av sex ledamöter. Direktionen ansvarar för hela bankens verksamhet, det vill säga penningpolitik, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Direktionen har dessutom ansvaret för bankens administration och budget. Ledamöterna är beredningsansvariga för olika delar av verksamheten. Direktionen fattar beslut gemensamt vid sammanträden, som normalt äger rum varannan torsdag. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt men utan förslags- och rösträtt. Inför viktiga penningpolitiska beslut ska informera regeringen. hölls 31 sammanträden, varav åtta penningpolitiska sammanträden. Direktionens sammanträde hölls i . Syftet var att inhämta synpunkter på verksamhet och få möjlighet att diskutera den ekonomiska utvecklingen med företrädare för näringsliv och samhälle i länet. har direktionsledamöterna hållit ett hundratal offentliga anföranden. Dessa har bland annat handlat om den aktuella penningpolitiken och konjunkturläget, finansiell stabilitet, EMU och euron, utvecklingstendenser i världsekonomin och om den svenska ekonomins struktur. Direktionen lämnar en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. Inflationsrapporten har använts som rapport till och kompletterats med offentliga utfrågningar av riksbankschefen i finansutskottet. Direktionen består av följande ledamöter: , mandatpriod, från är riksbankschef och ordförande i direktionen. Heikensten har ansvaret för beredning av ärenden från direktionsavdelningen, juridiska ärenden samt ärenden från internrevisionsavdelningen. Heikensten är ledamot av ECB:s allmänna råd och . Han är också guvernör i . har han bland annat varit chefsekonom på och samt varit chef för den ekonomiska avdelningen på . Heikensten, som är ekonomie doktor, var vice riksbankschef . är förste vice ordförande och förste vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från internationella avdelningen, IT-avdelningen och avdelningen för marknadsoperationer. Srejber är riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd, ledamot av EU:s ekonomiska och finansiella kommitté samt ledamot i internationella kommitté. har hon bland annat varit chef för penning- och valutapolitiska avdelning, ledamot i och vice vd i med ansvar för bland annat EMU-frågor. är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från forskningsavdelningen och informationsavdelningen samt för yttranden över remisser. är ledamot av WP3. Han är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit chef för för ekonomisk forskning, FIEF, medlem av SNS konjunkturråd och chefredaktör på . är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från avdelningen för finansiell stabilitet och riskkontrollavdelningen. var ledamot av styrelsen för (tidigare AB ). Han är också av regeringen utsedd ledamot av samt representant i G10-samarbetet på ställföreträdande riksbankschefsnivå och i för banktillsyn. är docent i nationalekonomi och har tidigare bland annat varit vice vd i och samt vd i . är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från administrativa avdelningen och för IMF-frågor. är civilekonom och har bland annat varit landshövding i och arbetat på , och som TCO-ekonom. Hon har också varit riksdagsledamot och ledamot av , riksbanksfullmäktige och . är vice riksbankschef och har ansvaret för beredning av ärenden från avdelningen för penningpolitik och för ärenden som rör ägandet av bolag. deltar i BIS möten tillsammans med riksbankschefen. Hon är doktor i nationalekonomi och har arbetat som chefsekonom i bostadsfinansieringsföretaget . Hon har också varit chefsekonom på och . var forskningschef och prognoschef på och har varit verksam som chef för den ekonomiska analysgruppen på . Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktigeledamöter är (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter är , , . , , , , , , , och . Fullmäktige utser ledamöter i direktionen och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning samt beslutar om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige kan lämna remissyttranden inom sitt verksamhetsområde och i samråd med direktionen lämna förslag till och regeringen om ändringar i författningar eller annan åtgärd inom sitt ansvarsområde. Fullmäktige lämnar förslag till och om dispositionen av vinst. Fullmäktige har sammanträtt vid tio tillfällen. Ordföranden och vice ordföranden har regelmässigt deltagit i direktionens sammanträden. Fullmäktige har regelbundet fått redogörelser för verksamheten från direktionen. Fullmäktige beslutade om utgivning av minnesmynt med anledning av 700-årsminnet av Heliga födelse samt jubileumsmynt med anledning av 30-årsjubileet av konung trontillträde. Ledamöterna gjorde ett besök i där de bland annat träffade företrädare för Europeiska , ECB:s, direktion, Deutsche och Deutsche Börse. Besöket var ett led i den fortlöpande kontakt som har med ECB. Fullmäktiges revisionsenhet har huvudsakligen granskat att arbetsordningen överensstämmer med instruktionen för , hur direktionsledamöterna utövar sin tjänst samt förslag till vinstdisposition. Även bolagiseringen av kontanthanteringen har granskats. i ekonomisk vetenskap 2003 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne gick 2003 till vid , och . Granger vid i , . De fick priset för att ha utvecklat metoder för att tolka ekonomiska tidsserier, som fått stor praktisk betydelse inom makroanalys och finansiell analys. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Priset delas ut till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av framstående betydelse. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för Nobelprisen. Prissumman är densamma som för Nobelprisen, , och betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , , (amerikansk medborgare). Han har en doktorsexamen vid och är professor i Management of vid , . . Granger är född i , (brittisk medborgare). Han har en doktorsexamen vid och är professor emeritus i nationalekonomi vid i , . Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1974 G. och . Kantorovich och T.C. 1977 B. och . 1983 G. Debreu 1988 M. Allais 1990 H.M. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. 2002 D. Kahneman och V. L. verksamhet regleras av 9 kap. 13 och 14 §§ regeringsformen, 8 kap. 6 § riksdagsordningen samt av riksbankslagen. är enligt 9 kap. 13 § regeringsformen rikets centralbank och en myndighet under . har ansvaret för penningpolitiken. Enligt 1 kap. 2 § lagen (1988:1385; senast ändrad 2003:840) om riksbank ska målet för verksamhet vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Det viktigaste penningpolitiska instrumentet för att uppnå detta är reporäntan. ska också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. fullföljde det avtal som tecknades 2001 med avseende försäljning av AB (numera ). överlät per samtliga aktier till för . Den första delen av försäljningslikviden om erlades vid överlåtelsetidpunkten medan resterande del kommer att utbetalas med och . Enligt tidigare överenskommelse svarar för rörelseförlusterna samt för en del av gjorda investeringar. totala åtagande beräknas till varav 160 miljoner utbetalades . Det slutliga beloppet bestäms . Utdelning har erhållits från med som ett slutligt led i försäljningen av myntrörelsen till det finska myntverket . har med godkännande överlämnat de byggnadsminnesförklarade delarna av bruksområdet i till . har också beslutat att genom en stiftelse finansiera ett bruksmuseum där 250-åriga historia kommer att visas för allmänheten. Museet ska drivas av Myntkabinettet och öppnar 2005. har direktionen beslutat om aktieägartillskott till () på sammanlagt av vilka 125 miljoner har utbetalats. Medlen är till för att täcka rörelseförluster och omstruktureringskostnader. har tecknat en avsiktsförklaring med om att överlåta merparten av den kommersiella delen av kontanthantering, , till . Avsikten är att ska överta huvuddelen av verksamheten i , inklusive kundåtaganden. Avsikten är också att merparten av bolagets anställda ska erbjudas anställning i . Ett slutgiltigt överlåtelseavtal avses träffas senast . Då fastställs köpeskillingen med utgångspunkt från bokförda värden. Affären förutsätter godkännande av . Det är svårt att bedöma de slutliga kostnaderna för den fortsatta omstruktureringen och förändringen av verksamheten i SKAB och dess dotterbolag. Ytterligare kapitaltillskott kan komma att krävas. Enligt 9 kap. 13 § regeringsformen leds av en direktion. Direktionen består av sex ledamöter. avhölls 31 direktionssammanträden. Riksbanksfullmäktige utser direktionens ledamöter och utövar kontroll över verksamhet. Riksbanksfullmäktige består av 11 ledamöter, med lika många suppleanter. har riksbanksfullmäktige sam-manträtt . är organiserad i 11 avdelningar. Av antalet avdelningschefer och biträdande avdelningschefer är totalt 11 män och 7 kvinnor. Antalet enhetschefer är totalt 22 varav 16 män och 6 kvinnor. tillträdde 2 avdelningschefer och 7 enhetschefer sin tjänstgöring. har tre bolag, , samt . avyttrades (före detta AB ). Formen för balansräkning är framför allt anpassad till att visa de penning- och valutapolitiska transaktionerna. balansräkning ser något förenklat ut på följande sätt: balansräkning per , mkr Tillgångar Skulder Guld 18 030 Utelöpande sedlar och mynt 108 940 Valutareserv 143 076 Inlåning från banker 540 Utlåning till banker 23 826 Övriga skulder 4 407 Övriga tillgångar 1 372 Samlat eget kapital 72 417 Summa 186 304 Summa 186 304 Till skillnad från de flesta centralbanker är även utgivare av mynt. Guld- och valutareserven består, som namnet antyder, av guld och värdepapper i utländsk valuta samt fordringar på . Det primära syftet med att hålla en valutareserv är att ha beredskap för valutainterventioner. Ett annat syfte är att placera skuldsidan i balansräkningen till så hög avkastning som möjligt givet uppdrag och beslutade placeringsriktlinjer. I svårare krislägen kan valutareserven även användas i syfte att stödja svenska banker. Med valutainterventioner menas köp och försäljningar av utländsk valuta mot kronor i syfte att påverka växelkursen. Valutainterventioner genomförs främst när växelkursen är fast. har växelkursen varit flytande, vilket innebär att kronans värde i förhållande till andra valutor bestäms av marknaden. Under ett rörligt växelkurssystem kan interventioner genomföras, men det sker sällan. En förändring av växelkurssystem kan förändra detta . genomförde inga interventioner . Förvaltningen av valutareserven syftar till att ge så hög avkastning som möjligt givet den risknivå som direktion beslutar. Valutareserven, exklusive fordringar på , är i huvudsak placerad i statsgaranterade tillgångar i sex valutor: amerikanska dollar (), euro (), brittiska pund (), japanska yen (), kanadensiska dollar () samt australiska dollar (). Som en del av valutareservsförvaltningen deltar i automatiserade värdepapperslåneprogram med tre depåbanker, där dessa banker å vägnar lånar ut värdepapper i utbyte mot andra värdepapper. erhåller på detta sätt meravkastning. Det totala nominella värdet avseende utlånade värdepapper minskade mellan utgången av 2002 och 2003 med och uppgick till . Valutareserven har minskat med . Minskningen beror främst på att kronan stärkts mot majoriteten av valutareservens valutor men även på att räntenivåerna på valutareservens marknader stigit . Förvaltningen av guldet sker enligt principerna i en överenskommelse mellan några centralbanker i industriländerna. Denna överenskommelse innebär bland annat att guld inte får avyttras och att endast en begränsad mängd får lånas ut. lånar därför endast ut delar av guldinnehavet. In- och utlåningen till bankerna Bankernas lånebehov i beror bland annat på allmänhetens vilja att hålla sedlar och mynt. Merparten av utlåningen till bankerna sker genom de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, även kallade penningpolitiska repor. En sådan repa innebär att tillför likviditet genom att köpa värdepapper av bankerna och avtala om att det säljs tillbaka till bankerna (bland bankerna kallas detta en omvänd repa). Löptiden är normalt . får då tillbaka pengarna och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Beslutet om hur mycket likviditet som skall tillföras eller dras in under bygger på en prognos för de betalningar eller flöden som sker mellan och bankerna och som påverkar de aktuella posterna i balansräkning. Utöver utlåningen via repor sker en viss in- och utlåning till bankerna på konto. Utlåningen till bankerna har minskat med . Minskningen beror främst på utdelningen till statsverket om totalt . Utelöpande sedlar och mynt Storleken på den utelöpande sedel- och myntstocken styrs av allmänhetens efterfrågan. I nominella termer ökade stocken mellan utgången av 2002 och 2003 med . Stocken har liksom tidigare uppvisat en säsongsvariation. Allmänhetens vilja att hålla sedlar och mynt ökar normalt i samband med större , exempelvis julhelgen. Det samlade egna kapitalet Storleken på det egna kapitalet ökar både när gör realiserade och orealiserade vinster och minskar när det omvända inträffar. I totala resultat ingår ökat eller minskat värde på valutareserven till följd av kronans växelkursutveckling. Av vinst utdelas av det genomsnittliga resultatet , exklusive valutakurseffekter, till statsverket och resten fonderas. Sammantaget minskade det samlade egna kapitalet, det vill säga posterna resultatutjämningsfond, eget kapital samt årets resultat, med . Det övergripande målet med verksamhet är inte att generera vinst. Det resultat som uppkommer är en följd av uppgifter som centralbank. resultat uppgick till -. redovisade resultat kan fluktuera kraftigt vilket framför allt beror på de pris- och valutakurseffekter som uppkommer då valutareserven marknadsvärderas. Detta framgår av nedanstående tabell. 2003 2002 2001 2000 1999 Ränteintäkter 5 316 7 220 9 197 9 572 8 347 Priseffekt - 627 6 670 269 5 131 - 6 328 Valutakurseffekter - 12 480 - 13 161 9 133 6 224 2 038 Guldvärderingseffekt -180 774 2 008 654 940 Övriga kostnader/intäkter - 1 309 - 1 574 - 1 330 - 1 272 - 1 072 Årets resultat - 9 280 - 71 19 277 20 309 3 925 Ränteintäkterna uppgick till . Ränteintäkterna erhålls främst från valutareservens tillgångar och de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna. Med undantag av , steg räntorna på de marknader där valutareserven var placerad vilket innebar en negativ priseffekt för valutareserven på . Den negativa valutakurseffekten om för valutareserven förklaras av att kronan stärktes mot majoriteten av valutareservens valutor . Förstärkningen mot den amerikanska dollarn uppgick till . Guldvärderingseffekten om - motsvarar det orealiserade resultatet av årets marknadsvärdeförändring av guldpriset mätt i kronor. Även om guldpriset ökat uttryckt i dollar har dollarförsvagningen mot kronan medfört att guldpriset uttryckt i kronor fallit något . Posten övriga kostnader/intäkter i tabellen ovan utgörs av resterande poster i resultaträkningen, det vill säga främst av sedel- och myntkostnader, personalkostnader, administrationskostnader samt övriga kostnader där kostnader av engångskaraktär redovisas. finansiella risker härrör främst från förvaltningen av guld- och valutareserven, genomförandet av penningpolitiken och vid transaktioner i betalningssystemen. Hanteringen av dessa risker utgör en del av verksamhet. Riskerna kan delas upp i: kreditrisker, marknadsrisker, likviditetsrisker, operativa risker och anseenderisker. Ett kontrollerat risktagande inom beslutade ramar tillsammans med fastställda metoder för riskhantering bidrar till att säkerställa självständighet och anseende. Ansvaret för verksamhet och att verksamheten bedrivs med god intern kontroll ligger hos direktionen. Direktionen fastställer det övergripande ramverket för hantering av finansiella tillgångar. Under direktionen sorterar bland andra beredningsgruppen för finansiella risker vilken behandlar frågor som rör riskpolicy, övergripande risknivå, risklimiter, metoder för riskmätning och utvärdering. riskhantering utgår från principen att den operativa riskhanteringen är mest effektiv när ansvaret ligger inom respektive avdelning. Varje avdelningschef ansvarar för att tillse att riskerna i den egna verksamheten hanteras och kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. Den oberoende riskkontrollen utövas av riskkontrollavdelningen som är underställd direktionen. Riskkontrollavdelningen utför såväl en oberoende kontroll av finansiella risker som analys av resultatet av förvaltningen av finansiella tillgångar. Därutöver finns internrevision som granskar och utvärderar effektiviteten och integriteten i riskhanteringen. Kreditrisk är risken för förlust till följd av att en motpart inte kan fullgöra sina skyldigheter gentemot . Kreditrisken uppkommer genom fordringar på andra finansiella institut vid genomförande av finansiella transaktioner. Kreditrisken hanteras genom att ställer både kvalitativa (till exempel kreditbetyg) och kvantitativa krav på motparter och på de värdepapper som lämnas som säkerheter till till exempel vid intradagsutlåning i betalningssystemet . Inom både den penningpolitiska verksamheten och valutareservsförvaltningen används kreditbetyg från etablerade bedöma säkerheternas (skuldinstrumentens) respektive motparternas kreditstandard. Vid utlåning mot erhållande av säkerheter kräver i regel även en extra säkerhetsmarginal. Inom valutareservsförvaltningen begränsas placeringsbeloppet hos varje motpart av motpartens kreditbetyg och storlek på eget kapital. Maximalt tillåten motpartsexponering är uttryckt som andel av valutareservens marknadsvärde. Likviditetsrisk är risken för förlust eller väsentligt högre kostnader än beräknat till följd av att inte omgående kan fullgöra sina betalningsåtaganden. håller en sådan likviditetsnivå att den har beredskap för både löpande och oförutsedda betalningsåtaganden. För att ytterligare reducera likviditetsrisken placerar i instrument för vilka det finns stora och likvida marknader samt i flera valutor och på flera marknader. För de värdepapper som accepterar som säkerheter vid olika affärstransaktioner ställs höga kreditvärdighetskrav. Marknadsrisk är risken för förlust på tillgångar till följd av förändringar av räntor och valutakurser. Marknadsrisken uppstår genom att placerar sitt kapital i guld- och räntebärande tillgångar på utländska marknader. Därtill uppstår marknadsrisk till följd av strukturella skillnader i tillgångar och skulder, till exempel avseende löptider och valutaslag. Valutarisken, som är den enskilt största riskkomponenten, hanteras genom att placerar i sex olika valutor (USD, GBP, EUR, JPY, CAD och ) med olika korrelation mot kronan (SEK). Direktionen fastställer fördelningen mellan de olika valutorna. En förändring av kronans värde skulle ha påverkat resultat med . Ränterisken hanteras genom ett, av direktionen, fastställt intervall för valutareservens modifierade duration, vilket är en förändring jämfört (4,). En höjning av det allmänna internationella ränteläget skulle per årsskiftet ha medfört en värdeminskning om . Resultat- och risknivå för respektive portfölj utvärderas mot en normportfölj. Dessa riskmått kompletteras med andra mått såsom Value-at-Risk-beräkningar (VaR) samt regelbundna stress- och scenarioanalyser. VaR har fördelen att det fångar olika typer av rörelser på olika marknader till exempel vridningar och brantning/flackning på räntekurvan samt högre/lägre volatilitet. Det ger även en möjlighet att aggregera risk över flera tillgångsslag. Vid uppföljningen av marknadsrisk, mätt som VaR, har valt 95 procents sannolikhet och en tidshorisont . Tabellen summerar 10 dagars VaR för guld- och valutareserv Miljoner kronor Min 2003 2003 03 2003 Genomsnitt Valutarisk 2 670 3 228 2 932 2 885 3 636 Ränterisk 1 236 1 615 1 304 1 392 1 511 Guldrisk 745 907 907 841 704 Diversifiering - 2 157 - 2 320 - 2 560 - 2 289 - 1 586 Total 2 494 3 430 2 583 2 829 4 265 Marknadsrisken mätt som VaR har minskat jämfört med föregående år vilket främst beror på en minskad korrelation (samvarians) mellan de valutor som investerar i samt en utökning av antalet investeringsvalutor. För resultat- och riskmätning strävar efter att följa rekommendationerna från (). Operativ risk är risken för förlust till följd av andra händelser än marknadshändelser i omvärlden och i (datafel, bedrägerier, bristande kunskap, bristande efterlevnad av regler, övriga brister i den interna kontrollen). De operativa riskerna hanteras genom kunnig och riskmedveten personal, tydliga interna regelverk samt separerade ansvarsområden. Därutöver har funktioner för konventionellsäkerhet och IT-säkerhet vilkas kontroll kompletterar riskkontrollavdelningens kontroll. Ansvariga för de operativa avdelningarna ansvarar även för operativa risker. har utvecklat en metod för att identifiera, mäta, rapportera och därmed reducera de operativa riskerna. Med anseenderisk menas risken att anseende påverkas negativt som en följd av det sätt som den finansiella verksamheten bedrivits på. Denna risk begränsas genom att har en väl utvecklad riskhantering som inkluderar riktlinjer för personalens etiska handlande och kvalitetskrav på bankens motparter. En kontinuerlig utveckling av metoderna för mätning och uppföljning av risker sker inom , liksom inom hela den finansiella sektorn. Detta sker i samarbete med andra centralbanker och finansiella institut. har utvecklingsarbete främst inriktats mot att införa ett nytt systemstöd för både hanteringen av guld- och valutareservsförvaltningen och genomförandet av penningpolitiken. Det nya systemet, Simcorp Dimension, produktionssattes /2004. kommer bland annat regler och riktlinjer för tillgångsförvaltningen att omformas och nya limiter beräknade som Value-at-Risk att utvärderas. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Bokföringsinstruktion för som är fastställd av direktionen. Redovisningsprinciperna har ej ändrats . Direktionen har dock beslutat att gällande för ersätta Bokföringsinstruktion för med Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank där reglerna för bokföring är hämtade från förordning (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna för årsredovisning från Europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje (ECB/2002/10). Beslutet medför följande väsentliga förändringar avseende redovisning: Orealiserade pris- och valutakursvinster och förluster kommer att särredovisas. Orealiserade vinster kommer inte längre att redovisas i resultaträkningen utan föras direkt till särskilt skuldkonto i balansräkningen. Orealiserade förluster kommer att redovisas i resultaträkningen om de överstiger i balansräkningen bokförda orealiserade vinster. Upplupen värdepappersränta kommer att redovisas under separat balansräkningspost.