frsrdg · GR04RJ1 · 2004-01-01 00:00:00 — Närvarande var även rektorn för i , professor . I anslutning till ovanstående möte anordnades den internationella konferensen i . I konferensen - som riktade sig till både forskare och praktiker och som organiserades av tillsammans med , och - deltog ett åttiotal personer. Som talare vid den första dagens plenarmöten kan nämnas , tidigare ordförande för on the Prevention of Deadly Conflict, , professor , och speciella sändebud i , ambassadör . I samband med den andra dagens rundabordskonferenser inledde professor , , , på temat och , NUPI, på temat . Den förre australiensiske utrikesministern och chefen för i , , höll det avslutande anförandet. Gäst och huvudtalare vid middagen var vice statsminister . anordnade professor , Humanekologiska avdelningen vid , med stöd från en internationell konferens på temat . Världsledande forskare inom flera vetenskapliga fält diskuterade de globala miljöförändringarnas samhälleliga dimensioner ur ett flertusenårigt perspektiv. Den grundläggande frågan gällde hur globala makt- och fördelningsfrågor avspeglas i olika typer och grader av miljöförsämringar för olika delar av världsbefolkningen, men inlägg och diskussioner kom även att handla mera generellt om förhållandet mellan samhälleliga och naturliga system. Ett drygt sextiotal forskare presenterade papers, varav flertalet är internationellt framträdande gestalter inom miljöhistoria, miljöarkeologi, världssystemforskning, ekologisk ekonomi, geografi och paleovetenskap. Keynote-talare var professorerna . anordnades - i samarbete med - ett seminarium betitlat New Partnerships for Global Development: Innovative Approaches for . Målsättningen för mötet var att föra samman högt uppsatta representanter för regeringar, företag och stiftelsevärlden för att diskutera de utmaningar som globaliseringen innebär. Bland de drygt 20 deltagarna kan nämnas direktör , Network of , direktör , , utrikesrådet , , och , Global Leadership Initiative, , samt Årets mottagare av (också kallat alternativa ) , . Seminariet leddes av ambassadör , . Året efter det att områdesgruppen inrättades inträffade de omskakande attentaten mot och Pentagon i . Vid ett möte efter dessa händelser föreslogs att de kunde utgöra utgångspunkt för en essäsamling med syftet att ytterligare definiera och presentera områdesgruppens intresseområde, bl.a. genom att reflektera över hur händelserna illustrerar och aktualiserar viktiga aspekter av detta område. har dessa idéer förkroppsligats i antologin , säkerhet och hållbar samhällsutveckling - efter (red. ), där gruppens diskussioner kring hur begreppen kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling kan relateras till händelserna redovisas. Antologin skall ses som en tvärvetenskaplig ansats att diskutera angelägna samhälls- och forskningsproblem med bidrag från så skilda ämnen som antropologi, etnologi, sociologi, geografi, statskunskap, religionsvetenskap, etik, fredsforskning, utvecklingsforskning och humanekologi. som gått har även områdesgruppens programskrift författad av översatts till engelska med titeln , Security and Sustain-able Social Development. Områdesgruppen för forskning om civilsamhället Den ideella sektorn har spelat en viktig roll i det svenska samhällets utveckling alltsedan associationernas och de klassiska folkrörelsernas födelse . har de ideella organisationerna varit viktiga i uppbyggnaden av välfärdsstaten. Dessa organisationer utgör fortfarande en viktig del av det som - inspirerat av internationell forskning och debatt - kallas för det civila samhället, dvs. området mellan offentliga samhällsinstitutioner (stat, landsting, kommuner etc.) och näringslivets aktörer. Den svenska forskningen om civilsamhället har börjat växa sig starkare, men är spridd mellan en handfull aktiva institutioner. Det finns även ett relativt solitt kunskapsunderlag, främst när det gäller civilsamhällets omfattning, utbredning och inriktning. Mycket av kunskapsuppbyggnaden är deskriptiv. Den har mera sällan haft teoretiska utgångspunkter och endast i begränsad omfattning varit anknuten till internationell teoribildning. vill därför stimulera till ökad och fördjupad forskning om civilsamhället dels för att ge den förutsättningar att ta ett kvalitativt språng, dels för att söka utveckla en egen teorigrund som öppnar för en utveckling som går bortom de gängse internationella ansatserna; det gäller bl.a. att söka finna utvecklingsvägar, som bidrar till att öka förståelsen av det genuint svenska/nordiska. Det är viktigt med ansatser som når bortom den traditionella forskning som utgår från stat och marknad. har RJ därför tillkallat områdesgruppen för forskning om civilsamhället. I gruppen ingår forskningsdirektör , ordförande, docent , , docent , , folkbildaren, f. kulturministern , ABF , , ordförande för och f.d. generalsekreterare i , riksdagsledamot , Liberalerna, vice riksbankschef , riksbank, professor , , docent , , docent , (), , och docent , i . Områdesgruppens sekreterare är , BSc, . Inrättandet av områdesgruppen förbereddes av tillsammans med representanter för forskarvärlden och ideella sektorn. En del i detta arbete var den av RJ-finansierade konferensen på , , som genomfördes under ledning av professor . inledde RJ också ett samarbete med i , Röda Korset, Cancerfonden och Ideell Arena rörande organisationernas roll, möjligheter och ansvar att stimulera och stödja forskning inom den ideella sektorn. Arbetet resulterade i konferensen "Vilken kunskap behövs för att forma framtiden? Om idérörelser och forskning", som hölls i . Programmet inleddes av som anknöt till tidigare initiativ från organisationernas sida. gav sedan en orientering om vad som är känt om tidplanen för nästa forskningsproposition, pågående utredning om demokrati- och folkrörelseforskningen samt presenterade RJ:s nya områdesgrupp för forskning om civilsamhället. Riksdagsledamoten och f. civilministern , , gjorde sedan en personlig reflektion om den ideella sektorns roll i vårt samhälle. Hon efterlyste därvid forskning för självförståelse och praktisk tillämpning inom organisationerna. Professor , , och , föreläste sedan över ämnet "Den ideella sektorn och forskningen - utvecklingen i ". Han kunde därvid visa hur området blivit mer och mer förankrat vid olika universitet, bl.a. genom att man lagt en grund i form av akademiska grundutbildningar rörande civilsamhället. Återstoden av konferensen ägnades åt frågor och exempel på hur och varför man från ideella organisationers sida beslutat att stödja samhällsvetenskaplig forskning rörande sektorn. , ordförande i , professor , , idrottspolitisk chef, och kyrkoherde , , medverkade med presentationer. Konferensen avslutades med ett panelsamtal om behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad rörande den ideella sektorn. I panelen deltog , , , , , Svenska Röda Korset, , och , och . Områdesgruppen hade sitt konstituerande sammanträde och ett arbetsmöte om internationell forskning om civilsamhället . Vid det senare tillfället medverkade professor med ett föredrag om arbetet med . Böckerna görs för att visa på och analysera utvecklingen inom civilsamhället i ett globalt perspektiv. utgåva färgas av samt den nya typ av aktivism som vi ser på den globala arenan. Boken är uppdelad i tre delar och utges av . I den första delen diskuteras begrepp relaterade till det globala civila samhället. I den andra delen analyseras det globala civilsamhällets infrastruktur. Slutligen görs en statistisk redovisning av det globala civila samhället. Såväl organisatorisk som individuell nivå analyseras. Kunskapen om produktivitetsutvecklingen inom den offentliga sektorn är ringa. En hypotes är att det kommer att bli en tilltagande press på offentlig ekonomi. Det kommer att ställas krav på utveckling och förändring. Långtidsutredningar har kommit att tillmätas allt mindre värde när det gäller politiskt beslutsfattande. Mot denna bakgrund ter det sig angeläget att initiera sektorsövergripande forskning och sådan forskning som belyser det politiskt/administrativa ansvaret på olika nivåer i vår samhällsadministration. Styrelsen för har därför beslutat att inrätta en ny områdesgrupp för detta ändamål. Gruppen kommer att ledas av fondens direktör med forskningssekreterare som gruppens sekreterare. Ledamöterna i områdesgruppen kommer att utses . När avgick som talman i överlämnade som gåva ett halvdagsseminarium med titeln . En referensgrupp har i samarbete med företrädare för hållit i planeringen av detta seminarium. De som deltagit är från biträdande kammarsekreterare , f. tredje vice talman , professor , , professor , samt docent , . Idén till ett seminarium med detta tema kom från en tidigare påbörjad studie av om talmansinstitutionen i den svenska . Detta arbete var tänkt att utmynna i en bok, vilken nu lämpligen kunde överlämnas till vid seminariet. Seminariet började med ett välkomstanförande av RJ:s ordförande professor . Därefter talade under rubriken "Talmans-institutionen förr och " utifrån sin färdigställda bok. Professor höll sedan ett anförande om "Talmannen och regeringsbildningen". Därefter följde en redogörelse av docent om talmannens roll i anslutning till sitt, av och initierade, projekt. Anförandet hade titeln "Politiker är också människor. Talmannens roll i inre arbete". Ambassadör talade efter detta om "och omvärlden. Talmannens och roller i ett internationellt perspektiv". Efter denna programpunkt vidtog ett panelsamtal om talmansrollen med som samtalsledare. De som deltog var förutvarande talmännen samt och . Nuvarande talmannen avslutade seminariet. Därefter serverades en buffé i sammanbindningsbanan där artisten " gjorde ett uppskattat och för åhörarna överraskande framträdande som . "Kvinnor och makt" var temat för det seminarium som RJ arrangerade tillsammans med och . Seminariet tillägnades på hennes 75-årsdag och hölls i förstakammarsalen. egen politikerbana är en god illustration till seminariets ämne: hon blev efter valet första kvinnliga utrikesminister och efter valet likaledes den första kvinnan på socialministerposten. 1985 valdes hon till partiordförande efter - även då som första kvinna! Sedan hon lämnade politiken har hon innehaft ett antal viktiga ordförandeposter, bl.a. i . Seminariet öppnades av vice talman , som påminde om tid som riksdagsledamot. Därefter talade partiordförande om politikergärning och överlämnade antologin - Centerpartist, , Idealist till henne. Förre industriministern . Åsling talade till vännen, direktör , f.d. riksdagsledamot och sakkunnig i , berättade om ledaren och nuvarande ambassadör i , , utrikesministerns handsekreterare, mindes utrikesministern . Redaktör ledde sedan ett estradsamtal på temat Kvinnor och makt. Samtalet tog sin utgångspunkt i några av resultaten från professor vid . I det stimulerande samtalet deltog förutom , styrelseordförande , direktör och , politisk redaktör för . Programmet avslutades med att tackade föreläsare och åhörare, varefter forskningsdirektör i egenskap av dagens ordförande gratulerade henne å RJ:s vägnar och förklarade seminariet avslutat. (1729-1803) var kyrkoherde i Gamlakarleby och en av de mest betydande politikerna i . Han var riksdagsman 1765-66, 1778-79 och 1792. Han förespråkade frihetens, människovärdets och demokratins betydelse och agerade med kraft för tryckfrihet och handlingars offentlighet. Chydenius deltog aktivt i arbetet med tryckfrihetsförordning, som garanterade medborgarna i det svenska riket större tryckfrihet än någon annanstans. i har sammanställt en jubileumsutställning till minne av hans död . Utställningen flyttades med ekonomiskt stöd av till i fr.o.m. . Invigningen förrättades av talman . Därefter hölls ett seminarium med anföranden av landshövding , vice ordförande i , rektorn vid professor , ordförande i , och professor , . Skådespelaren gestaltade och framförde några Chydeniusmonologer, inramade av musik ur Chydenii notsamlingar, exekverad av , flöjt och , cembalo. Dess ändamål är att stimulera och uppmuntra unga konstnärer och forskare att arbeta nyskapande och gränsöverskridande. I fokus står arbeten och tankeverksamhet som visar idérikedom, fantasi, lust och handlag i mötet mellan konst och vetenskap. Som ett led i detta arbete har två stipendier om vardera utdelats till unga enskilda forskare/konstnärer eller konstnärer/forskare. Stipendiaterna utses av stiftelsens styrelse efter förslag från en särskild stipendiekommitté. Stiftelsen har med stöd från RJ breddat sin verksamhet gentemot universitet och högskolor. Stiftelsen har arrangerat en större årlig konferens, som inriktats mot en dialog mellan konstnärer och vetenskapliga företrädare. Den första konferensen hölls på , , den andra på , , den tredje på och den fjärde på . Konferensen i hade rubriken . Under konferensen utdelades stipendier till bildkonstnären och konstnären och vetenskapsteoretikern av stiftelsens ordförande f. talmannen . träffades överenskommelse om ett femårigt samarbete mellan Stiftelsen och RJ. Formellt innebär detta att RJ åtagit sig att vara huvudman för verksamheten. Utannonsering och utdelning av de årliga stipendierna kommer att fortsätta i enlighet med stiftelsens tidigare praxis. Styrelsen för Stiftelsen har beslutat att öka den årliga stipendiesumman och antalet stipendier. Parallellt med denna kraftsamling har RJ avsatt särskilda resurser för att följa utvecklingen internationellt och nationellt inom området konstnärlig forskning. Avsikten är att skapa en bättre strategi för RJ:s hantering av ansökningar, men också att ge underlag för eventuella egna initiativ inom detta alltmer uppmärksammade och omdiskuterade fält. Detta uppdrag utförs på konsultbasis av docent , ledamot av beredningsgrupperna 4 och 6. Stiftelsen leds av en styrelse bestående av f. talmannen , ordförande, direktörerna , docent , RJ, VD och advokat . I stipendiekommittén har producent , ordförande, rektor , , chefredaktör , professor , , professor , , och författaren ingått. Stiftelsens sekretariat består av utvecklingsstrateg , , , och . deltar mycket aktivt i det europeiska stiftelsesamarbetet inom (), och inom ramen för Network of for Innovative Cooperation (NEF). Årets "General and Conference" med EFC ägde rum i . Konferensen samlade 600 deltagare från 55 länder till årmötesförhandlingar, debatter och seminarier under rubriken "of Globalisation". Direktör var ordförande i den programkommitté som ansvarade för årets arrangemang. Genom försorg deltog under konferensens inledande plenum chefen för och professor , , , som leder det av RJ stödda globala forskningsprojektet (WVS). RJ medverkade även aktivt genom att anordna sessionen "Global Values and Global Governance", där man resonerade kring frågan om vilka vetenskapliga belägg det finns för att hävda att det finns allmänmänskliga värderingar samt hur dessa eventuellt kan ligga till grund för en global världsordning. Sessionen leddes av professor , rektor för . Vidare medverkade från i , , i och , , . RJ var också engagerad i sessionerna "Cultural Cooperation in Europe - What Role for Foundations?" och "in Europe". Vid konferensen valdes i egenskap av VD för till vice ordförande i för en period av . Frågan om den europeiska forskningspolitiken har blivit mycket aktuell. En svensk kommitté, kommittén för en ny europeisk forskningspolitik (CNERP, ), bildades med VD som ordförande. Ledamöter har varit VD (), professor (, också medlem i EU:s rådgivande grupp för forskning, EURAB), rektor (), (KVA), projektledare . Mölleryd (IVA) och professor (generaldirektör för ). hölls ett möte med svenska intressenter och ett större internationellt möte med brett europeiskt deltagande för att diskutera idén om att skapa ett europeiskt forskningsråd. Det finns nu en stor och bred uppslutning inom det svenska forskarsamhället för tanken och den politiska ledningen ställer sig positiv. ordnade en stor europeisk konferens i , vilket blev en vändpunkt för det fortsatta arbetet. Den danske forskningsministern tog sedan i egenskap av president upp frågan om ett europeiskt forskningsråd på ministerrådets dagordning och tillsatte därefter på ministerrådets vägnar en internationell expertgrupp med uppgift att undersöka frågan och ange alternativ för hur ett sådant forskningsråd skulle kunna etableras. I den internationella expertgruppen (ERCEG), som avrapporterade sitt arbete har professor () varit ordförande, professor (Forskningsstyrelsen, ) vice ordförande samt sekreterare med stöd av . Ledamöter i gruppen har varit professor (, ), (Volkswagen-Stiftung, ), professor . McConnell (), professor (, ), professor (EURAB, ), (OST, ) och Myrsini Zorba (, ). Vidare har () samt (NWO, ) deltagit som observatörer. Sekretariatets arbete har finansierats av . Den svenska gruppen har främst fungerat som stöd till det internationella arbetet men har också sökt vidareutveckla de grundläggande idéerna. Den har också verkat för att ett europeiskt forskningsråd skulle nämnas i det nya fördraget och att uppgiften att stödja grundforskning skulle göras synlig i fördraget - en fråga som dock drunknade bland alla de andra och mycket mer kontroversiella frågorna som konventet arbetade med. Om skall nå det mål som ställdes i krävs att forskningspolitiken byggs ut till en gemensam angelägenhet av första rang. Det räcker inte att enbart rikta uppmärksamheten mot utnyttjandet av vetenskaplig kompetens och kunnande för industriell exploatering utan kunskapsbasen måste också byggas ut och forskningen måste bli en gemensam angelägenhet - ett europeiskt forskningsrum (ERA) måste skapas i verklig mening. Självklart måste basen för detta fortfarande vara de nationella insatserna men i tillägg bör vissa funktioner skapas för att hantera uppgifter som är gemensamma för hela . Grunden för all forskning är forskningens inomvetenskapliga kvalitet. Denna kan bara avgöras av forskarna själva i olika peer review-processer, vilka normalt används vid anslagsbeslut, vid publicering av artiklar, skrifter och konferensbidrag samt vid tjänstetillsättningar. Dessa processer är i jämförelse med andra federala politiska system svagt utvecklade inom EU och underordnade krav på probleminriktning, industriell nytta och geografiskt deltagande i projekt. De nationella systemen verkar vanligtvis inte över de nationella gränserna när det gäller anslag till grundläggande forskning (med undantag för de stora anläggningarna) och de är därför begränsade till att finna det bästa inom den nationella kontexten. Ett europeiskt system för att stödja grundforskning - utan alla sidoregler och krav på samarbete över gränserna och liknande som det politiska systemet satt upp för att främja integrationen i - skulle därför kunna få viktiga positiva konsekvenser för kvaliteten i den europeiska forskningen. Anslagen måste i så fall vara relativt stora så att forskargrupper blir verkligt intressanta och viktiga för de allra bästa forskarna. Det finns inget skäl att kräva att forskningen a priori skall omfatta samarbete mellan forskare i olika stater; det viktiga bör vara att det är den allra främsta forskningen som stöds. Sannolikt kommer samarbete att gynnas i alla fall eftersom rimligen andra grupper kommer att söka sig mot eliten. Sköts detta rätt skulle det kunna leda till att en europeisk måttstock för god forskning etablerades och att de nationella finansieringssystemen utsattes för viss press och jämförelse. har expertgruppens arbete medfört att debatten om ett europeiskt forskningsråd har tagit fart i hela . Inte minst de europeiska organisationerna för livsvetenskap har varit aktiva och ordnat en serie konferenser för att diskutera frågorna. Likaså har följt arbete noga och bidragit med en egen utredning. En rad andra organisationer har också tagit ställning (europeiska akademier, Euroscience m.fl.). I det förslag som avlämnats till den danske forskningsministern och som förmedlas vidare till ministerrådet föreslås att ett europeiskt forskningsråd (, ERC) etableras med uppgiften att stödja den bästa forskningen i . Om ett ERC skall bli ett politiskt och praktiskt intressant inslag i den europeiska forskningspolitiken måste det ha tillräckliga resurser för att bli ett viktigt inslag i det europeiska forskningssystemet. En första grov uppskattning pekar mot ett behov av i storleksordningen efter en period av snabb utbyggnad, dvs. i runda tal hälften av sjätte ramprogrammets forskningsbudget. Även i ett sådant läge kommer forskningsrådet att ha relativt begränsade ekonomiska resurser i förhållande till den nationella forskningsfinansieringen i de ledande forskningsnationerna i och kan inte ersätta nationell finansiering. Uppgiften är i stället att fungera som ett viktigt komplement till de nationella satsningarna. Rådet bör fokusera arbetet mot insatser i för att ta ledningen inom viktiga forskningsområden och öppna för inflöde av toppkrafter och interaktion med den bästa internationella forskningen utanför EU. Det europeiska forskningsrådet måste enligt expertgruppen ERCEG finansieras av EU (via ramprogrammet och en särskild fond som etableras för ändamålet) men ha en självständig ställning gentemot kommissionen och de övriga EU-organen. Besluten om forskningsanslag och vetenskapliga prioriteringar skall ligga hos rådet med ett avgörande inflytande från forskarsamhället. Rådet måste bli en obyråkratisk och väl fungerande organisation med stort förtroende i forskarsamhället. går diskussionen vidare - nu inom EU:s ram och under kommissionens ledning. Avsikten är att ett politiskt beslut skall fattas om att etablera ett europeiskt forskningsråd . Det arbete som igångsattes i har burit riklig frukt. stöder Collegium - ett forskning inom alla vetenskaper som bereder plats för gästforskare att ägna sig åt sina egna projekt i en stimulerande mångdisciplinär miljö. beslöt om fortsatt driftstöd för ytterligare en femårsperiod trots viss osäkerhet beträffande övrig finansiering. ägde regeringsskifte rum i , varvid den nya ungerska regeringen ställde medel till förfogande. Detta sammantaget har bidragit till att andra finansiärer i , regeringar och stiftelser, ånyo ställt upp för ytterligare en period. har en förnyad principdeklaration med riktlinjer för verksamheten "Joint " antagits av alla finansiärer för perioden /03-2006/07. Statssekreterare , , är ordförande i kollegiets styrelse, RJ:s VD är en av två vice ordförande. erbjöds att bli delägare i det särskilda "non-profit-bolag" som äger . Styrelsen beslöt att delta som fjärde part med en ägarandel på i non-profit-bolaget . Övriga delägare förutom Collegium är Zuger Kulturstiftung , , och Wissenschaftskolleg zu e.V. Genom ett ingånget förvaltningsavtal med Collegium åvilar det kollegiet att tillse att det finns tillräckliga årliga driftmedel för att driva verksamheten i huset utan kostnad för andelsägarna. Den legala proceduren för detta blev klar . representerar RJ i bolagets styrelse. , kollegiets akademiska /04 inleddes, besökte fem svenska forskningsstiftelsers företrädare på inbjudan av RJ för att bl.a. orientera sig om kollegiets verksamhet och om verksamheten vid (). Värd för besöket vid kollegiet var Fred Girod och vid CEU dess rektor professor . Höstens tema vid kollegiet har varit "Precursors to Culture" och det har letts av professor , . har förutom den ordinarie gästforskarverksamheten en rad konferenser ägt rum med teman som exempelvis "Risk and Regulation", "Rethinking Citizenship in Europe" och "Integration of Form and Function". Kollegiet utvärderas av en internationellt sammansatt forskargrupp med professor , , som ordförande och representant från . har även ett väl utvecklat samarbete med Wissenschaftskolleg zu . Detta samarbete har även vidareutvecklats inom ramen för ett särskilt ingånget avtal. Samarbetsområdet "AGORA - Europäische Netzwerke: Die Vollendung - und Kultur" får fortsatt stöd av RJ, liksom gästprofessuren namn vid Nordeuropa-Institut, zu , som innehas av professor , vid . En motsvarande professur för tyska forskare inrättad i namn med ett därtill hörande program har beslutats av Volkswagen-Stiftung.