frsrdg · GR04RRS2 · 2004-01-01 00:00:00 — Redogörelse till 2003/04:RRS2 Styrelsen vid överlämnar härmed första års- redovisning. Den avser verksamheten för . startade sin verksamhet och har till uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Detta ärende har avgjorts av styrelsen vid sammanträde . 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 11-13 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet Lag (2002:1023) med instruktion för årsredovisning undertecknas i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag av samtliga styrelseledamöter och av myndighetens chef. Tillkomsten av är den hittills största och principiellt viktigaste förändringen i kontrollmakten som gjorts regeringsform. har fått en sammanhållen och självständig statlig revision under med ett kraftfullt gransknings- mandat och som är oberoende i sin granskande verksamhet. Vår uppgift är att som en del av kontrollmakt bedriva en obero- ende och professionell granskning av all statlig verksamhet. Vårt uppdrag handlar ytterst om att för medborgarnas och deras valda ombuds räkning granska hur statens resurser används. Beslutet om att inrätta fattades enhälligt av i de- cember 2000. Därefter har ett förberedelseskede pågått med bl.a. lagstift- ningsarbete, organisering, bemanning och lokalplanering. startade med inflyttning i nya lokaler på i . avvecklades revisorer och Riksrevisions- verket. har vi tillsammans med våra ca 280 medarbetare börjat bygga den nya myndigheten. Vi har prioriterat frågor gällande kvalitet i gransk- ningsarbetet, interna styrformer och externa kontakter. Vi har träffat de flesta utskott, departement, myndighetschefer, medier och andra intressenter. granskar statens verksamhet, dels i form av årlig revision, dels effektivitetsrevision. Inom den årliga revisionen genomfördes granskning av delårsrapporterna . Totalt granskar ca 270 förvaltningsmyndigheter och förordnar revisorer i ett fyrtiotal bolag och ett tjugotal stiftelser. har nya revisionsteam formerats och nya ansvariga revisorer utsetts. Ett grundligt förberedelsearbete har även pågått för att klara den övergång till avgiftsbeläggning inom den årliga revisionen som beslutat om och som skett . Inom effektivitetsrevisionen har ett trettiotal granskningar pågått. En granskning av djurskyddet i slutfördes i en rapport . Mer- parten av övriga granskningar kommer att avslutas . Flertalet granskningsprojekt påbörjades inom eller revisorer, men ett antal nya granskningar har också inletts. Det gäller bl.a. granskningar av , Försvarets materielförsörjning och Höga tjänstemäns representation och förmåner. följer också den interna granskningen av Försvarsmaktens interna representation och utredningarna inom och . beslutade vi riksrevisorer om granskningsplanen . Vägledande för inriktningen av granskningar är ett antal viktiga omvärldsfaktorer och utvecklingstendenser av mer övergripande ka- raktär. Dessa faktorer skall vara styrande för inriktningen av effektivitetsrevi- sionen och har legat till grund för följande prioriteringar: Förvaltningspolitik och statligt ägande, Medborgarnas trygghet och rättssä- kerhet, Välfärdssystemens robusthet samt Tillväxt och utveckling. har internationell verksamhet inom fyra huvudområden: in- ternationell samverkan och kontakter, EU-samarbete, internationella uppdrag (biståndsprojekt) och internationella revisionsuppdrag. Ett viktigt arbete som har pågått är utvecklingen av internationella standarder för revision. Den internationella uppdragsverksamheten på sker i form av ett särskilt biståndsanslag . Under hös- ten 2003 har anpassat verksamheten till denna finansierings- form. Ett stort arbete har lagts ned på att bygga upp interna styrprocesser och administrativa funktioner. Mycket har handlat om ordning och reda i beslut, dokumentation och uppföljning. Vi har i detta arbete gjort betydande invester- ingar i IT, lokaler och annan infrastruktur. har ett viktigt uppdrag, som en del av kontroll- makt. Vår målsättning är att skall präglas av professionalism, integritet, nytänkande och öppenhet. verksamhet är vi på god väg i uppbyggnadsarbetet. vill vi utveckla samarbetet med , fortsätta arbetet med kvaliteten i granskningsverksamheten och uppbyggnaden av de interna styrformerna. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av stat- lig verksamhet samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . två huvuduppgifter är att granska myndigheternas redovisning och förvaltning årlig revision samt att granska användningen av statliga medel effektivitetsrevision. Dessutom kan bedri- va viss internationell verksamhet. beslutade om anslag för för (prop. 2002/03:1, utg.omr. 2, bet. 2002/03:FiU2, rskr. 2002/03:85). bemyndigade att disponera avgiftsinkomsterna från den årliga revisionen. Enligt lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen skall förvaltningen (2 §) meddela föreskrifter för utnyttjande av medel som ansla- gits för och dess myndigheter (anslagsdirektiv). Riksdagsstyrelsen beslutade om anslagsdirektiv för för . I anslagsdirektiven återges verksamhetsmålen så som de lagts fast i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet. Enligt lagen (5 §) skall den årliga revisionen ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att be- döma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning. På motsvarande sätt framgår verksamhetsmålen för effektivitetsrevisio- nen av lagen (4 §). Effektivitetsgranskningen skall främst ta sikte på förhål- landen med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insat- serna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna intressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Den övergripande organisationen och ledningen av är given genom de av beslutade reglerna i regeringsformen, riksdagsord- ningen och lagen med instruktion för . verksamhet leds av de tre riksrevisorerna (12 kap. 7 § RF). Riksrevisorerna beslutar enligt bestämmelsen i regeringsformen över och leder verksamheten inom . De beslutar självständigt om vad som skall granskas, hur granskningen skall bedrivas och vilka slutsatserna blir. De skall för styrelsen redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. S T Y R E L S E har enligt samma bestämmelse också en styrelse, som utses av . Styrelsens uppgift är att: lämna de framställningar och redogörelser till som Riksrevisio- nens granskningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till, besluta om förslag till anslag på statsbudgeten för efter det att riksdagsstyrelsen yttrat sig, besluta om årsredovisning och delårsrapport för , besluta om yttranden till riksrevisorerna om granskningsplan. Avsikten är att det inflytande som får genom styrelsen skall vara så avvägt att självständighet och oberoende i granskningsverk- samheten inte påverkas. Ansvarsfördelningen mellan riksrevisorerna är sådan att de gemensamt be- slutar om fördelningen av granskningsområden mellan sig, om verksamhetens inriktning och om den årliga rapporten. Riksrevisorerna beslutar var för sig inom sina respektive granskningsområden, dvs. vad de skall granska. Dessför- innan skall de samråda med varandra. Deras beslut skall samlas i en gransk- ningsplan. Riksrevisorerna beslutar också var för sig om innehållet och slutsatserna i revisionsberättelserna och revisionsrapporterna. Varje riksrevisor avgör själv i vilken utsträckning granskningsärenden kan delegeras till någon annan tjäns- teman vid myndigheten. En av riksrevisorerna skall enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen svara för administrativa ledning. har bestämt att har denna uppgift. Enligt lagen med instruktion för beslutar riksrevisorerna gemensamt om verksamhetens organisation och arbetsordning. Enligt den fr.o.m. gällande arbetsordningen har myndigheten sex avdel- ningar för årlig revision och sex för effektivitetsrevision. har också tre specialfunktioner: funktionerna för metod och kvalitet, internatio- nell verksamhet samt bolag och särskild granskning. I orga- nisation ingår också ett antal stödfunktioner för personal, information, eko- nomi, IT och för rättsliga frågor. startade sin verksamhet efter en kort förberedelsetid. Före bedrevs visst förberedande arbete inom med stöd av de tidigare organisationerna. Men arbetet med att etablera orga- nisationen och dess personal, rutiner, lokaler, IT-system m.m. har haft sin tyngdpunkt . En ambition har varit att klara produktionen med så få störningar som möj- ligt. Den årliga revisionens granskning av delårsrapporterna och kunde genomföras och dess arbete med löpande granskning inför slutgranskningen avseende årsredovisningarna har genomförts, dock med vissa förseningar. Vissa fördröjningar har även upp- kommit inom effektivitetsrevisionen. Kvalitet i både produkter och processer är nyckelord i uppbyggnaden av . En särskild funktion, Q Funktionen för metod och kvalitet har i uppdrag att långsiktigt arbeta med utveckling inom kvalitetsområdet. Inom effektivitetsrevisionen har ett arbete påbörjats för att tydliggöra revi- sionens inriktning och mandat. I beslutet om 2004 års granskningsplan finns riktlinjer gällande bl.a. kvalitet och kvalitetssäkring. Arbetet med kvalitets- säkring har påbörjats . Den vägledning för årlig revision som gällt inom har kunnat användas i tillämpliga delar, men ett arbete har satts i gång för att anpassa vägledningen till de nya förutsättningarna. Funktionen för bolag och särskilda granskningar arbetar nu med att genomföra revision av ett fyrtiotal bolag och ett tjugotal stiftelser vari Riksre- visionen har förordnat revisorer. Vidare har tillsammans med berörda revi- sionsavdelningar påbörjats några granskningar som spänner över större områ- den. En delfunktion för särskilda granskningar vid befarade oegentligheter har redan påbörjat ett antal konkreta granskningar. Utgångspunkten är att över- lämna strukturerad kunskap till rättsvårdande myndighet för eventuella åtgär- der. disponerar ett eget anslag för internationellt utvecklingssamarbete. har därför inriktningsdiskussioner skett för den internationella verksamheten. Information har även getts till utrikesut- skottet i denna fråga. Den administrativa uppbyggnaden är grundläggande för en ny myndighet. Inom ekonomiadministrationen har utvecklats en ekonomimo- dell för samt principer och rutiner för avgiftsbeläggningen av årlig revision fr.o.m. . Personalfunktionen har utvecklat en rad nya interna riktlinjer vilka också beslutats av riksrevisorerna. har även lönemodeller för myndig- hetens olika verksamhetsgrenar och administration tagits fram. Informationsfunktionen har arbetat med formerna för intern och extern in- formation, bl.a. genom fortsatt utveckling av hemsida och intranät. Funktionen ger regelbundet ut ett nyhetsbrev till all personal och ett särskilt chefsbrev. En sammankomst för all personal, s.k. kickoff, genomför- des . IT-funktionen har kunnat tillhandahålla en fungerande IT-plattform med en hög tillgänglighet till nätverket . Möjligheterna till video- sammanträden med kontoren i landet har prövats och fungerar. Lokalerna i var inte helt klara vid inflyttningen. Det har även framkommit vissa brister vad gäller den inre lokallösningen samt inredningen. Dessa problem åtgärdas nu och . Ledning av sker i olika typer av ledningsforum som suc- cessivt utvärderas och anpassas till verksamhetens förutsättningar och krav. Målsättningen är att bygga upp en ny myndighet med en egen kultur och identitet. Naturligtvis bygger verksamheten på de erfarenheter och den kom- petens som funnits vid revisorer och , men ambitionen är ändå att bygga den nya organisationen från grunden. har många av de grundläggande byggstenarna kommit på plats. Årlig revision innebär enligt revisionslagen (2002:1022) att granskat myndigheters, bolags och stiftelsers redovisning och förvaltning Granskningen skall följa god revisionssed, dvs. myndigheterna följer gällande föreskrifter och beslut. Granskningen skall efter varje revisionsår avslutas med en revisionsberättelse. ansvarar för granskningen av ca 270 förvaltningsmyndigheter, drygt 60 bolag och stiftelser samt Årsredovisning för staten och Stiftelsen . har förordnat auktoriserade revisorer, anställda i myndigheten, i totalt ca 45 bolag och 19 stiftelser. har, enligt ett tillägg i aktiebolagslagen och stiftelselagen, rätt att förordna revisor i statliga bolag och stiftelser där staten har ett bestämmande inflytan- de, bl.a. för att statens insyn och kontroll inte skall påverkas negativt av valet mellan bolag och myndighet som verksamhetsform. svarar för planering och stöd till förordnade revisorer, bl.a. i syfte att utnyttja generella kunskaper och generellt stöd från såväl övrig årlig revision som effektivitets- revision av bolag och särskilda granskningar. Den årliga revisionen har sedan starten bl.a. arbetat med löpande granskning av myndigheter, , riksdagsförvaltning- en, Slottsstaten, och försäkringskassorna. Den vägledning för årlig revision som varit styrande inom Riksrevisionsver- ket har kunnat användas i tillämpliga delar. Ett arbete har emellertid påbörjats för att utveckla och anpassa vägledningen till de nya förutsättningarna för . Ett internt utvecklingsprojekt, benämnt , har pågått . Projektet syftar till att vidareutveckla riktlinjerna för att granska ledningens förvaltning och skall resultera i ett stöd för den gransk- ning som skall genomföras avseende revision. En rådgivande funktion för ansvariga revisorer har skapats (), vars uppgifter bl.a. är att ge en s.k. second opinion. som kan föranleda en invändning eller upplysning i revisionsberättelsen skall presenteras för för bedömning och vägledning. ansvarar även för årlig kvalitetskontroll efter riktlinjer framtagna av funktionen för metod och kvalitet. Kostnader för årlig revision Kostnaderna för årlig revision sedan starten för uppgick till , varav () var anslagsfinansierat och () avgiftsfinansierat. Från kommer all årlig revision att vara avgiftsfinansierad. Belopp (tkr) Granskning av delårsrapporter enligt plan Den årliga revisionens granskning av delårsrapporterna och genomfördes enligt plan. Löpande granskning inför slutligt uttalande All granskning som den årliga revisionen genomför syftar till att underbygga det slutliga uttalandet, vilket lämnar i revisionsbe- rättelsen. En viktig del i granskningen är den som görs löpande . Den årliga revision som bedrivits löpande , under ansvar, har bl.a. avsett: intern styrning och kontroll löne- och personalkostnader. Uppbyggnadsarbetet inom årlig revision inom Övergången av ansvaret för årlig revision från till Riks- revisionen innebar stora förändringar i sammansättningen av revisionsteamen för respektive uppdrag. För att förebygga förseningar i granskningen av del- årsrapporterna genomfördes revisionen av samma revisionsteam som hade ansvaret inom . Löpande granskning har i viss utsträckning försenats med anledning av uppbyggnaden av den nya myndigheten. De omfattande förändringarna i revisionsteamen motiveras med behovet av förnyelse samt behovet av en bättre balans och ökad flexibili- tet inom organisationen. Samarbete skall underlättas mellan avdelningar, kontor och mellan årlig revision och effektivitetsrevision. eftersträvar därför en arbetsrotation i uppdragsorganisationen och att enskilda funktioner skall bytas . Utveckling av processtödjande IT-system bedriver ett projekt i syfte att stödja samtliga faser i den årliga revisionens process. Ett IT-stöd benämnt Verktyget har utvecklats och tagits i drift. Verktyget syftar till att säkerställa en enhetlig revisionsmetodik, bidra till kvalitetsförbättringar och effektivisera verksamheten. Verktyget skall även stödja informationsförmedling inom och mellan revisionsteam och avdelning- ar. Den första versionen av Verktyget utvecklades inom för och togs i drift . En fortsatt utveckling pågår. Nästa nya version beräknas kunna tas i drift . Samtliga medarbetare inom årlig revision använder Verktyget. En enkät visade att acceptansen bland användarna är god. En omfat- tande förankringsprocess förmodas ha bidragit till detta. Verktyget kommer även att användas av de effektivitetsrevisorer som del- tar i den årliga granskningen av resultatredovisningarna . var 123 personer anställda inom den årliga revisionen. har inga anställda slutat. Några nyrekryteringar har inte skett . Avgiftsbeläggning av all årlig revision Enligt beslut kommer all årlig revision att från vara avgiftsbelagd för myndigheterna. kommer emellertid inte att disponera avgiftsintäkterna utan dessa skall föras till inkomsttitel på stats- budgeten. Beslutet är reglerat i lag och innebär att avgifterna skall motsvara kostnaderna för utförd revision. har förberett övergången till fullständig av- giftsbeläggning av årlig revision genom utformning av rutiner samt informa- tion till samtliga myndigheter. Varje granskad organisation har möjlighet att påverka sina kostnader ge- nom åtgärder bl.a. syftande till att minska behovet av omfattande revisionsin- satser från sida. Effektivitetsrevision innebär enligt revisionslagen (2002:1022) att granskar de statliga insatserna främst med sikte på förhållanden som har anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet samt åtaganden i övrigt. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevision skall utgå från en faktiskt bedriven verksamhet. I gransk- ningarna bör vidare tas fram underlag som möjliggör ansvarsutkrävande. De revisionella iakttagelserna måste kunna utgöra underlag för att fördela kritik och ansvar. Detta innebär att de revisionella iakttagelserna ska visa var even- tuella brister finns och därmed ge underlag för beslut om konkret åtgärd. Revisionsfrågorna skall konkret kunna formuleras och besvaras i förhållande till fastställda normer. När har angivit sådana utgör alltid dessa utgångspunkt för granskningen. I granskningsplanen anges inriktningen för effektivitetsrevisio- nen. Fyra områden har pekats ut för inriktningen av granskningar på lite läng- re sikt: medborgarnas trygghet och säkerhet förvaltningspolitik och statligt ägande. Huvuddelen av effektivitetsrevisionens granskningar har varit sådana som planerats och beslutats före , dvs. innan Riks- revisionen bildades. Totalt har ett trettiotal projekt och förstudier pågått . Av dessa har ett projekt avslutats, en granskning av djurskyddstillsynen. I rapporten effektiv är djurskyddstillsynen? konstateras att det fortfarande finns stora brister i djurskyddstillsynen trots skärpningar i djurskyddslagen. Merparten av övriga granskningar beräknas kunna avslutas . Effektivitetsrevisionen är, liksom den årliga revisionen, organisatoriskt fördelad på tre granskningsområden under respektive riksrevisor, enligt föl- jande. Granskningsområde 1, riksrevisor : Ansvarar för Säkerhet, samhällsekonomi och finansförvaltning. Pågående granskningar har bl.a. varit Offentligrättsliga avgifter inom staten, Den nya garantimodellen, Förändringar inom kommittéväsendet, och en myndighet på marknaden. Granskningsområde 2, riksrevisor : Ansvarar för Arbete, välfärd och hälsa. Pågående granskningar har bl.a. varit Arbetsförmedlingarna och a-kassan, Hälso- och sjukvårdsområdet, Assistansersättningen, Premiepen- sionssystemets utformning och implementering, Ansvar och arbetsformer för rehabilitering av långtidssjuka och Arbetslöshetsförsäkringen effektivitet och organisation. Granskningsområde 3, riksrevisor : Ansvarar för Tillväxt, utbildning och utveckling. Pågående granskningar har bl.a. varit Rättvis och likvärdig betygssättning, Infrastrukturplaneringen länsplanerna, och Hantering av miljögifter vid avfallsförbränning och hantering av miljögif- ter vid avfallsdeponering. Särskild granskning har genomförts i Funktionen för bolag och särskilda granskningar. Arbetet sker i olika former och i samarbete med revisionsavdelningarna. Granskningen avser tvärsektoriella revisionsfrågor eller frågor av särskild ka- raktär eller brådska. Det kan även gälla fördjupad granskning vid befarade oegentligheter, vilka framkommit i samband med revisionsinsatser, för att ge underlag till rättsvårdande myndigheter. har bl.a. följt utvecklingen av Försvars- maktens egen granskning av representation och förmåner för den högsta led- ningen och tillskrivit överbefälhavaren. En granskning av representation och förmåner för ledningen vid ett trettio- tal myndigheter har påbörjats. Denna granskning hålls samman av funktio- nen men genomförs av revisionsteamen inom den årliga revisionen. har även beslutat att påbörja en särskild insats för att följa utvecklingen och skaffa kunskap om vidtagna åtgärder inom och med anledning av uppgifter om otillbörlig påverkan och oegentligheter. Ansvaret för all bolagsgranskning ligger inom en särskild funktion för att kunna utnyttja kunskapen från såväl årlig revision som effektivitetsrevision av bolag och särskilda granskningar. Effektivitetsgranskningar av och har påbörjats inom denna funktion. Därutöver har en granskning av styrelserepresentation i statliga bolag påbör- jats. har personalen erbjudits möjligheten att delta i effektivitetsrevi- sionens kompetensutvecklingsinsatser. Kurser har erbjudits inom områden som metodfrågor, värderingsfrågor och argumentationsanalys. Därutöver har utbildning i anordnats. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen sedan starten för uppgick till . var 86 personer anställda inom effektivitetsrevisionen. har 7 personer slutat. En nyrekrytering har skett den 1 juli31 . är () och företräder därmed internationellt inom statlig revision. Detta gäller bl.a. i den FN-anknutna Audit Institutions (IN- TOSAI) och dess europeiska motsvarighet, EUROSAI. internationella verksamhet omfattar fyra huvudområden: Internationell samverkan och kontakter Internationell samverkan och kontakter har det största intresset rört ansvar som ordfö- rande i , som ansvarar för att ut- veckla och uppdatera revisionsstandarder för INTOSAI. Riktlinjer för att tillämpa INTOSAI:s revisionsstandarder inom effektivitetsrevisionen har tagits fram under ledning av . Riktlinjerna godkändes av kom- mittén vid ett möte och skall formellt beslutas vid 2004. Vidare fortsätter samarbetet med International () med utveckling av internationella riktlinjer för årlig/finansiell revi- sion. En arbetsgrupp, bestående av tio länder under ledning av , har tillsatts inom kommittén för att ta ett särskilt ansvar för utvecklingen av rikt- linjer för tillämpning av INTOSAI:s medlemmar. Samarbetet är delvis finan- sierat av . är också medlem och aktivt engagerad i flera andra av IN- TOSAI:s och EUROSAI:s kommittéer och arbetsgrupper inom bl.a. IT, redo- visning, programutvärdering, statsskuldsfrågor och miljörevision. Det har märkts ett stort internationellt intresse för den nybildade myndig- heten, och har besvarat ett stort antal förfrågningar om såväl lagförändringar som organisationen och dess arbetssätt. Många internationella kontakter har också tagits inom ramen för granskningar och som en del i ett allmänt informations- och erfarenhetsutbyte med olika natio- nella revisionsorgan. deltog i ett möte i med cheferna för de nordiska nationella revisionsorganen. Därutöver var i septem- ber också representerad som observatör vid det årliga baltiska , som 2003 arrangerades i . Kostnaden för internationell samverkan och kontakter sedan starten för uppgick till . EU-samarbete omfattar bl.a. att biträda Europeiska revisions- rätten (ERR) vid dess granskningar i samt att i samarbete med syster- organisationer inom EU utveckla revisionen och när så är lämpligt att infor- mera riksdag och regering i EU-frågor. ERR har genomfört en granskning i .