frsrdg · GR04RB1 · 2004-01-01 00:00:00 — En sådan är betalningsförmedlingen, en annan är kreditförsörjningen. Stabiliteten i banksystemet har normalt en stark koppling till konjunkturen. När den förbättras ökar vanligen lönsamheten i bankerna. Dels tjänar de mer på sin utlåning och på verksamhet kopplad till värdepappersmarknaden, dels minskar kreditförlusterna. Därför är den allmänna konjunkturbilden utgångspunkten i stabilitetsanalys. förbättrades också lönsamheten i de svenska storbankerna . Resultatförbättringen skedde från en nivå som enligt bedömning var tillfredsställande. Det främsta skälet till förbättringen var att bankernas kostnader minskade. Kreditförlusterna var dessutom låga, vilket bland annat förklaras av att utlåningen till de värst utsatta företagen inom IT- och telekomsektorn varit låg. Intjäningen från utlåningen har dessutom hållits uppe av en viss kreditexpansion även under konjunkturavmattningen. Bankerna har blivit mindre beroende av intäkter från utlåningen. I stället har inkomster från kapitalförvaltning, livförsäkring och annan verksamhet kopplad till aktiemarknaden fått ökad betydelse. De senaste årens börsnedgång har därför inverkat negativt på bankernas lönsamhet. Den förbättring som skedde på börsen bidrog till att bankernas aktiemarknadsrelaterade verksamhet inte längre drog ned resultatet i samma utsträckning som åren innan. Resultat före kreditförluster samt kreditförluster (netto) i storbankerna, summerat över fyra kvartal Miljarder kronor, priser Källor: Bankernas resultatrapporter och Anm. Uppgifterna för avser en senaste resultatperioden. Källor: Bankernas resultatrapporter och Provisionsnetto i storbankerna samt kursutveckling och omsättning på Stockholmsbörsen Anm. Provisionsnettot har justerats pro forma för förvärv. Källor: Bankernas resultatrapporter, Stockholmsbörsen och Storbankernas primärkapital har också stigit . Primärkapitalet utgör buffert om kreditförlusterna blir så höga att de inte täcks av resultatet från den ordinarie verksamheten. Banksystemet har alltså klarat den senaste tidens konjunkturavmattning väl. De förbättrade konjunkturutsikterna minskade risken för att stora störningar ska drabba bankerna . Konjunkturbedömningen baserades på att hushållens konsumtionsvilja skulle hållas uppe. Den stabilitetsrisk som lyfte fram var att hushållens optimism skulle brytas och konjunkturuppgången därmed skjutas . Försämrad betalningsförmåga hos låntagarna skulle i det läget kunna leda till betydande kreditförluster för bankerna. Knappt hälften av de svenska storbankernas låntagare är svenska företag och hushåll, resten återfinns numera i utlandet. I stabilitetsanalysen har därför bedömningar av betalningsförmågan också hos företag och hushåll i utlandet blivit centrala. Bankernas utlåning till företagen fortsatte att öka svagt , trots att företagens investeringar minskade för andra året i följd. Företagens upplåning via den svenska och utländska certifikat- och obligationsmarknaden stabiliserades dock. Det är en marknad som vuxit starkt . Eftersom investeringarna väntas öka bedöms också utlåningen till företagen komma att fortsätta stiga. Företagens upplåning och upplåningskvot Miljarder kronor och procent Anm. Upplåningskvot definieras som total upplåning/BNP (höger skala). särredovisas inte de fyra storbankerna. Räntetäckningsgrad och skuldsättningsgrad i små och stora företag Anm. Räntetäckningsgrad definieras som rörelseresultat plus finansiella intäkter dividerat med finansiella kostnader. Skuldsättningsgrad definieras som skulder dividerat med eget kapital. Avgörande för bankernas resultatutveckling är emellertid låntagarnas betalningsförmåga. En viktig indikator för hur företagen klarar sina betalningar är skuldsättningsgraden. Efter att ha minskat har den stabiliserats på en låg nivå i de större företagen och fortsatt att minska något i de mindre företagen. Det antyder att betalningsförmågan i företagen är god. I andra riktningen pekar dock utvecklingen av räntetäckningsgraden. Den har fallit , vilket inneburit att en ökad andel av rörelseresultatet gått till räntebetalningar. Särskilt tydlig har den utvecklingen varit i nystartade företag. Ljusare konjunkturutsikter talar dock för att företagens resultat kommer att förbättras. En viss förbättring av rörelseresultat redovisades . Antalet konkurser ökar inte längre lika snabbt som tidigare och det pekar på att en vändning är på gång. Aktiemarknaden väntar sig att de börsnoterade företagen förbättrar sina resultat framöver. Även fastighetsföretagens betalningsförmåga bedömdes vara tillfredställande. Det är en sektor som historiskt sett har haft stor betydelse för stabiliteten i banksystemet. Lönsamheten minskade något men nedgången föregicks av resultatförbättringar. Fallande hyror och ökad vakansgrad i kontorsfastigheter var viktiga faktorer bakom försämringen, som främst drabbade . Såväl skuldsättnings- som räntetäckningsgrad visade dock att fastighetsföretagens finansiella ställning var god. I motsats till företagssektorn fortsatte de svenska hushållen att öka sin upplåning i hög takt . Ökningen skedde framför allt i bostadsinstituten. Hög efterfrågan och stigande priser på bostadsrätter och småhus har legat bakom den starka efterfrågan på krediter. gjorde bedömningen att ökad optimism och stigande inkomster leder till att utlåningen till hushållen fortsätter att stiga . Hushållens skulder i förhållande till disponibel inkomst och hushållens räntekvot Anm. Räntekvoten definieras som ränteutgifter efter skatteavdrag dividerat med disponibel inkomst. Källor : SCB och Förändringstakt i kreditinstitutens utlåning till hushåll samt småhuspriser Källor: SCB och Hushållens skulder i förhållande till de disponibla inkomsterna har ökat kraftigt och nivån var historiskt sett hög. Låga och fallande räntor har lett till att räntebördan trots detta legat på en stabil och förhållandevis låg nivå ända . De hushåll som lånar och har en finansiell förmögenhet kan utnyttja denna som en buffert för att betala räntor och amorteringar. Börsnedgången har lett till att denna buffert minskat påtagligt. har dock aktiemarknaden återhämtat sig något. Småhus och bostadsrätter är hushållens främsta tillgång och värdet på dessa har stigit kraftigt . Prisutvecklingen på det området är särskilt viktig för banksystemet eftersom bostäder och småhus normalt utnyttjas som panter när hushållen lånar. Trots att hushållen var högt skuldsatta bedömde att utlåningen till dem inte skulle utgöra något hot mot den finansiella stabiliteten . Småhusen bedömdes i genomsnitt vara rimligt värderade och förbättrade konjunkturutsikter väntades leda till stigande disponibla inkomster för hushållen. De svenska storbankernas engagemang utomlands har medfört att hälften av deras låntagare finns i övriga , och . Konjunkturavmattningen har fått till följd att utlåningen till företag utvecklats svagt i och till och med minskat i . Däremot har hushållens upplåning överlag fortsatt att öka på grund av låga räntor och höga bostadspriser. Geografisk fördelning i procent Kreditriskerna i de tyska företagslånen förefaller vara högre än i de svenska på grund av en större osäkerhet om konjunkturen. Det gör också att osäkerheten är stor om de tyska hushållens framtida betalningsförmåga. Kreditriskerna bedöms vara förhållandevis höga också när det gäller utlåningen till norska företag. Företagskonkurserna ökade i årstakt . Ökningstakten dämpades visserligen men nivån var fortsatt hög. Utvecklingen på aktiemarknaden antyder dock att sannolikheten för konkurser minskat något . Den ekonomiska utvecklingen i skiljer sig från övriga länder. Tillväxten drivs inte bara av konsumtionen utan också av att investeringarna ökar kraftigt. Det avspeglades i att utlåningen till företagen fortsatte att öka påtagligt . Ännu finns inga tecken på överhettning i de baltiska ekonomierna men stigande fastighetspriser och ökad utlåning till fastighetsföretag pekar på att kreditriskerna kan komma att öka. övervakning av den finansiella stabiliteten omfattar även den finansiella infrastrukturen. har säkerheten och effektiviteten i betalningsmarknaden utvärderats enligt internationella principer. Bedömningen var att , det centrala systemet för främst stora betalningar, i stor utsträckning uppfyller dessa principer. Effektiviteten i systemet skulle dock kunna bli högre genom förändringar i systemets utformning och i deltagarnas betalningsrutiner. togs nya avvecklingsrutiner i bruk i det svenska systemet för värdepappersavveckling, VPC. Efter förändringarna bedömde att också VPC uppfyller de internationella principerna. Det gällde också clearingsystemet för massbetalningar, BGC. började den svenska kronan delta i avregleringssystemet CLS, vilket innebär att risken för förluster i avveckling i samband med valutahandeln minskat. deltog i cirka 130 internationella kommittéer och arbetsgrupper. Den största delen av dessa kontakter hör ihop med bankens eller medlemskap i internationella institutioner och grupperingar. Öppenheten mot omvärlden påverkar egen verksamhet och den svenska ekonomin. Därför är det angeläget att ha en god överblick och att aktivt försöka påverka utvecklingen. Öppenheten innebär stora möjligheter att lära av andra länders erfarenheter. värdesätter särskilt samarbetet med de största industriländerna i G10. engagerar sig också starkt i att utveckla effektiva former för övervakning och samarbete kring finansiell stabilitet inom EU. Utöver det formaliserade samarbetet har ett omfattande bilateralt samarbete med andra centralbanker, särskilt inom och , men även med centralbanker i andra världsdelar. ger också så kallad teknisk assistans till utvecklingsländer inom ramen för samarbete med IMF, , EU och Sida. G10 är en viktig plattform för internationella arbete. Den ger möjligheter till samarbete med de största aktörerna i världsekonomin. G10 bildades av de tio största industriländerna i världen. Gruppen har tagit betydelsefulla initiativ till ökad stabilitet i det internationella finansiella systemet. Den snabba tillväxten av de globala kapitalmarknaderna har ökat betydelsen av att utveckla formerna för att upprätthålla finansiell stabilitet. G10-ländernas viktigaste bidrag inom detta område består i att ta fram förslag till åtgärder som främjar sunda villkor för finansiell verksamhet. En förklaring till G10:s betydelse är att gruppen består av en relativt liten och homogen grupp av dominerande internationella långivarländer. Vid BIS, , i , , arbetar ett antal kommittéer som domineras av G10-länderna med att ta fram normer för åtgärder som kan bidra till finansiell stabilitet. Som exempel kan nämnas principer för en effektiv banktillsyn och nya kapitaltäckningsregler. De senare syftar till att säkra att affärsbanker har en tillräckligt hög betalningsförmåga. fortsatte arbetet med att vidareutveckla dessa regler. Konsekvenserna av sådana normer analyseras noga, även i länder utanför G10, och de införs ibland i lagstiftning som gör dem bindande. , , övervakar hur normerna följs. Utvecklingsländerna har i ökad utsträckning tillgodosett sina lånebehov genom att ge ut obligationer. För att minska följderna av betalningskriser med globala effekter har G10 tagit fram en modell för särskilda klausuler i låneavtalen som kan underlätta omförhandling av lånevillkoren om ett land ställer in betalningarna. har förutsättningarna för verksamheten i G10 förändrats. De sju industriländer som är störst , G7 - där inte ingår - har stärkt samordningen av sin medverkan i det internationella finansiella samarbetet. Bland annat har G7-länderna inrättat Finansiellt stabilitetsforum för att diskutera hot mot den internationella finansiella stabiliteten. G7 har också inlett en mera formaliserad dialog med ett antal tillväxtmarknadsländer i en ny gruppering, G20. Konkurrensen om G10:s traditionella arbetsområde har därmed ökat. G10-samarbetet ger dock fortsatta möjligheter att följa framväxten av nya initiativ på det finansiella området i ett tidigt skede och att påverka innehållet i dem. Det ger också goda tillfällen för att dela med sig av egna erfarenheter när det gäller bankens kärnuppgifter. Avgörande för hur uppfattas i detta internationella samarbete är att banken är framgångsrik inom sitt eget verksamhetsområde. Erfarenheterna av hanteringen av den svenska bankkrisen har väckt intresse inom de internationella organen. modeller för att övervaka den finansiella stabiliteten och för att analysera inflationsprocessen i ekonomin är andra centrala exempel på arbete som har väckt uppmärksamhet internationellt. ECBS - ett forum för samarbete ingår i Europeiska centralbankssystemet, ECBS, tillsammans med de övriga 14 nationella centralbankerna i EU-länderna och , . Merparten av samarbetet inom ECBS hänger dock samman med den gemensamma penningpolitiken för euroområdet där inte medverkar. För del innebär samarbetet inom ECBS en allmän plattform för samverkan mellan centralbankerna i EU. Samarbetet inom ECBS bedrivs i stor utsträckning genom ett antal kommittéer och arbetsgrupper. De nationella centralbankerna medverkar under ledning av ECB. har deltagit i ett 50-tal sådana grupper. Riksbankschefen är medlem av ECB:s allmänna råd, som normalt sammanträder . Den vikigaste frågan inom EU är östutvidgningen. Denna påverkar i hög grad ECBS och kommer att spela en stor roll i allmänna rådet. Så gott som samtliga länder i världen är medlemmar i , . Fondens huvuduppgift är att verka för samarbete och stabilitet på det finansiella området, vilket främjar internationell handel, sysselsättning och tillväxt. IMF analyserar regelbundet läget i världsekonomin, i enskilda länder och på kapitalmarknaderna. Om länder får problem med sin betalningsbalans mot omvärlden, kan IMF vid behov stödja dessa länder med rådgivning och lån. Utvecklingsländer kan få lån till särskilt låg ränta. För att få lån från IMF måste det enskilda landet lova att genomföra ekonomiska reformer så att balansen kan återställas. IMF finansierar sin verksamhet genom kapital från medlemsländerna alltefter deras ekonomiska styrka. I är förbindelseorgan gentemot IMF och samarbetar nära med . ingår tillsammans med de övriga nordiska länderna och med de baltiska länderna i en gemensam valkrets i IMF. Valkretsen har av rösterna i fondens exekutivstyrelse. De nordisk-baltiska länderna har bland annat tillsammans framgångsrikt drivit frågan om . deltog i i och årsmötet i . Forskning kring penningpolitik och finansiell stabilitet Inriktningen vid speglar bankens övergripande verksamhetsmål; ett fast penningvärde och ett säkert och effektivt betalningsväsende. Inom området prisstabilitet sker både teoretisk och empirisk forskning i syfte att förbättra och fördjupa underlagen för de penningpolitiska besluten. Det handlar om forskning som leder till större precision i inflationsprognoserna, ökad förståelse för ränteförändringarnas påverkan på ekonomisk tillväxt och inflation, eller betydelsen av den svenska kronans växelkurs för den ekonomiska utvecklingen. Bland annat bedrivs ett forskningsprojekt som är inriktat på att utveckla och specificera en omfattande makroekonomisk modell för den svenska ekonomin, i syfte att kunna belysa nämnda frågeställningar inom ett och samma teoretiska ramverk. Modellens ekvationer är framtagna utifrån individers och företags optimeringsproblem på arbets-, kapital- och varumarknaderna. För att fånga de speciella villkor som gäller för en liten öppen ekonomi som , estimeras modellen med hjälp av svenska data och de allra senaste statistiska metoderna. Forskningen inom området finansiell stabilitet är framför allt empirisk. Ett nystartat projekt försöker fastställa sambanden mellan den makroekonomiska utvecklingen och de svenska aktiebolagens balansräkningar. Projektet fokuserar på gränslandet mellan bankens två verksamhetsmål. En viktig frågeställning är om bör ta hänsyn till företagens vinstsituation när penningpolitiken utformas. Det handlar om huruvida effekterna av en ränteförändring är beroende av företagens ekonomiska situation. Några andra projekt handlar om svenska bankers företagsutlåning. Dels analyseras risker i företagsportföljerna med hjälp av kreditriskmodeller, dels utvärderas bankernas egna kvantitativa värderingar av motparternas betalningsförmåga. Dessa projekt är intressanta inte minst mot bakgrund av de förestående förändringarna av tillsyn av bankerna. Detta gäller speciellt beräkningarna av bankers buffertkapital för täckning av förluster i verksamheten. fick följande artiklar godkända för publicering : "Microfoundations of Macroeconomic Price Adjustment: Survey Evidence from " av , och . , Credit and Banking. "The exchange rate and its fundamentals in a complex world" av och . Review of International Economics. "Finding Good Predictors for Inflation: A Bayesian Model Averaging Approach" av och . "Parity" av och . "Forecast-Based Monetary Policy: The Case of " av Per och . , 6(3), 2003. "Swedish Postwar Business Cycles: Generated Abroad or at Home? " "Comments on The Output Composition Puzzle: A Difference in the Monetary Policy Transmission Mechanism in the U.S. and the Euro Are by Angeloni, Kashyap, Mojon and Terlizzese" av . , Credit and Banking. "Simple Monetary Policy Rules and Exchange Rate Uncertainty" av och . "Average Inflation Targeting" av och . , Credit and Banking. "Bayesian assessment of dimensionality in reduced rank regression" av och . publicerade följande urval titlar i sin Working Paper Series: "Intersectoral Wage Linkages in " av . "Monetary Policy Analysis in a Economy using Bayesian Cointegrated Strucural VARs" av och . ", Implied and the Consistency of Bankss Risk Classification Policies" av , och . ", and the Survival of Loans" av . "Monetary Policy Shocks and Business Cycle Fluctuations in a Economy: " av . ": Do They Help in Forecasting the Macro Economy?" av , Per och . "Bayes Estimators of the Cointegration Space" av . "Financial cycles and bankruptcies in the Nordic countries" av . "Inflation, Markups and Monetary Policy" av och . "rules and the predictability of interest rates" av , och . genomfördes stora förändringar i bolag. En avsiktsförklaring tecknades med om överlåtelse av merparten av till . Försäljningen av tidigare till . Besluten innebar att avgörande steg togs för att koncentrera verksamhet till huvuduppgifterna, prisstabilitet och finansiell stabilitet. Om överlåtelsen av verksamheten i kan genomföras som planerat kommer merparten av operativa uppgifter inom kontanthantering och sedeltillverkning att upphöra som verksamheten får starka och professionella ägare. har historiskt ansvarat för en stor del av den praktiska hanteringen med att distribuera sedlar och mynt. hade kontor i nästan alla län, där sedlar och mynt lagrades och lämnades ut till banker och postkontor. Kontoren svarade också för äkthetskontroll, makulering och uppräkning. Antalet kontor minskades successivt och var elva . Verksamheten bedrevs då fortfarande som en avdelning inom . Riksbanksfullmäktige beslutade att avskilja merparten av kontanthanteringen till ett separat bolag som fick namnet (). Syftet var att renodla uppgifter och att åstadkomma en mer rationell struktur på kontantmarknaden. Verksamheten ansågs ineffektiv och bedrevs delvis i konkurrens med privata företag. Tanken var att inom bolagets ram rationalisera verksamheten och därefter avyttra den till bankerna eller andra privata aktörer. genomfördes omfattande strukturförändringar som en viss kommersiell utbyggnad gjordes. Ett nytt datasystem för kontanthanteringen introducerades . fattade beslut om en ny inriktning för kontanthanteringen bland annat efter kritik från aktörer på marknaden, vilka ansåg att PSAB genom sitt monopol på valutering fick otillbörliga konkurrensfördelar. Beslutet innebar att verksamheten i PSAB delades upp i två separata bolag. Den kommersiella verksamheten överfördes till ett nytt bolag, (PiS). Avsikten var att detta bolag skulle säljas till privata intressenter. De riksbanksnära, icke-kommersiella grossistuppgifterna, bland annat valutering, fördes till (). I beslutet ingick att möjligheten att överlåta SKAB till bankerna skulle prövas. Ombildningen av PSAB genomfördes formellt men den praktiska separeringen av verksamheten kunde fullföljas först . Då reducerades också antalet kontor i vilka SKAB bedriver sin verksamhet till fyra. SKAB har cirka 50 anställda. PiS arbetar med hantering av dagskassor och kontantautomater samt värdetransporter för banker och detaljhandel. hade det skett en uppbyggnad av värdetransportrörelsen i PiS som visade sig leda till betydande lönsamhetsproblem. Detta var huvudorsaken till att bolagets verkställande direktör avgick . fattade styrelsen i PiS beslut om omfattande omstruktureringsåtgärder för att åstadkomma lönsamhet i bolaget. Antalet fullserviceställen minskades från 13 till 4 och antalet anställda reducerades successivt med cirka 100 årsarbetare. Efter detta har bolaget cirka 350 årsarbetare och årsomsättningen 2003 var . har det pågått ett intensivt arbete för att sälja PiS och diskussioner har förts med olika intressenter. Den avsiktsförklaring som tecknades innebär att avser att överta huvuddelen av verksamheten i PiS. Avsikten är också att cirka 300 av bolagets anställda ska erbjudas anställning i . Ett slutgiltigt överlåtelseavtal avses tecknas . Då fastställs även köpeskillingen med utgångspunkt från bokförda värden. Affären förutsätter godkännande av . inledde efter folkomröstningen om euron en utredning om hur den icke-kommersiella riksbanksnära grossistverksamheten ska bedrivas i fortsättningen med syfte att ytterligare förbättra och effektivisera kontanthanteringen i samhället. Aktörerna på kontantmarknaden medverkar i en referensgrupp. Utredningen ska vara klar . grundades och är därmed ett av världens äldsta sedelpappersbruk. Till hörde tidigare även i . Som en följd av strävan att koncentrera sin verksamhet på huvuduppgifterna inleddes ett försäljningsarbete . Verksamheten i var olönsam och krävde stora investeringar i produktionsutrustning och marknadssatsningar för att kunna nå lönsamhet. Enligt en överenskommelse som träffades övertogs ledningsansvaret för av . med säte i , . Detta bolag är en välrenommerad tillverkare av sedel- och finpapper och har bland annat lång tradition som leverantör av sedelpapper för amerikanska dollarsedlar. Crane såg som en möjlighet till etablering på världsmarknaden. Enligt överenskommelsen kvarstod som ägare till utgången av 2003. Bolaget drivs under namnet . i består av ett pappersbruk för sedelpapper och ett sedeltryckeri. Betydande omstruktureringar och nyinvesteringar har genomförts för att göra verksamheten konkurrenskraftig. Bolaget har en betydande export av främst sedelpapper. Bolaget har cirka 250 anställda och en årsomsättning på . En slutlig uppgörelse träffades , som innebar att . förvärvade samtliga aktier i . Inom ramen för de träffade uppgörelserna har ett leveransavtal med som gäller . avskildes från och såldes som en separat enhet till myntverk, . Mynttillverkningen drivs vidare i under namnet Svenska . har med godkännande som gåva överlämnat de delar av bruksområdet i som är byggnadsminnesförklarade till . har också beslutat finansiera ett bruksmuseum inom bruksområdet där 250-åriga historia ska visas för allmänheten. Museet ska drivas av Myntkabinettet och beräknas öppna 2005. Den samlade köpeskillingen för hela tidigare AB (, samt mark i som fortfarande äger) beräknas uppgå till . Köpeskillingen ligger därmed i nivå med vad ursprungligen beräknade som rimligt för aktierna i . har i regeringsformen getts en självständig ställning när det gäller ansvaret för penningpolitiken. Direktionen ansvarar gemensamt för bankens huvuduppgifter, att upprätthålla prisstabilitet och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Direktionen ansvarar även för övriga verksamhet, till exempel förvaltningen av guld- och valutareserven och försörjningen med sedlar och mynt. får i sitt arbete inte ta emot instruktioner från någon annan.