frsrdg · GR04RB1 · 2004-01-01 00:00:00 — Årsredovisning för riksbank för Sammanfattning Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet . Redovisning lämnas enligt samma lagrum till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget. På direktionens vägnar: I beslutet har deltagit (ordförande), (förste vice ordförande), , , och . Föredragande har varit . Ekonomin på väg att vända upp 6 Kostnadskontroll och vidareutveckling 7 Tecken på återhämtning 14 Forskning kring penningpolitik och finansiell stabilitet 31 Kontroll och insyn 36 Den penningpolitiska processen 38 Ledning och organisation 45 Avdelningen för penningpolitik 45 Avdelningen för finansiell stabilitet 45 Avdelningen för marknadsoperationer 45 Jämställdhet och mångfald 48 Balans mellan arbetsliv och privatliv 49 i ekonomisk vetenskap 2003 53 är och en myndighet under . verksamhetsmål är att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. främsta verktyg för att påverka inflationen är reporäntan. har drygt 400 anställda och styrs av en direktion med en riksbankschef, , och fem vice riksbankschefer. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige för mandatperioder . Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex, uppgick till i genomsnitt . Den ekonomiska tillväxten i uppgick enligt senaste bedömning till . Stabiliteten i det finansiella systemet var fortsatt god. sänkte reporäntan till med verkan från . sänktes reporäntan till med verkan från . sänktes reporäntan till med verkan från . Reporäntan var vid årets utgång. tillträdde som ny riksbankschef, som ny förste vice riksbankschef och som ny vice riksbankschef. Penningpolitiken stod i fokus genom folkomröstningen om euron . Utfallet innebär att fortsätter att bedriva penningpolitik enligt samma principer som . publicerade fyra inflationsrapporter och två rapporter om den finansiella stabiliteten. Direktionsledamöterna höll ett hundratal offentliga anföranden. En avsiktsförklaring tecknades med om att överlåta huvuddelen av kommersiella verksamhet inom kontanthanteringen i till . En uppgörelse träffades med . om slutlig överlåtelse av pappersbruket och sedeltryckeriet inom tidigare , numera . beslutade att finansiera ett bruksmuseum i . Produktion och utveckling av finansmarknadsstatistiken och delar av betalningsbalansstatistiken överfördes till , . resultat blev -9,. Förstärkningen av kronan påverkade resultatet med -12,. Nyckeltal 2003 2002 2001 Vid årets utgång Årets resultat (mdkr) - 9,3 - 0,1 19,3 Guld- och valutareserv (mdkr) 161 169 165 Medelantal anställda 439 437 427 Reporänta (procent) 2,75 3,75 3,75 Kort ränta (SSVX, procent) 2,65 3,57 3,70 Lång ränta (statsobligationer, procent) 4,78 4,71 5,35 I genomsnitt BNP (procentuell förändring) 1,5¹ 1,9 0,9 Arbetslöshet (procent) 4,8¹ 4,0 4,0 Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) 2,0 2,4 2,6 Inflation, mätt med UND1X (procentuell förändring) 2,3 2,5 2,8 ¹ Prognos enligt 2003:4. präglades för del av folkomröstningen om euron . Utfallet i folkomröstningen betyder att fortsätter att bedriva penningpolitik och arbeta för finansiell stabilitet enligt samma grundprinciper som . Inom alla delar av verksamhet pågår nu ett intensivt utvecklingsarbete. I det svenska samhället fördes en intensiv diskussion om penningpolitiken och roll inför folkomröstningen. bidrog med information, men var inte aktiv i kampanjverksamhet. Oberoende av utfallet i omröstningen skulle kunna stå stark . var många av bankens medarbetare djupt engagerade i förberedelsearbete för ett eventuellt inträde i valutaunionen. Det handlade exempelvis om att förbereda ett eventuellt mynt- och sedelbyte, om ändringar i betalningssystemet och om att skulle vara berett att gå med i det europeiska växelkurssamarbetet ERM2 om regeringen så beslutade. När utfallet av omröstningen var klart fick resultatet av förberedelserna läggas i "malpåse" i väntan på ett eventuellt framtida nytt beslut i eurofrågan. fortsätter arbetet enligt de principer som väglett oss med att skärpa den ekonomiska analysen, ytterligare effektivisera verksamheten och ta nya tag för att öka öppenheten. Ekonomin på väg att vända upp Det är nu ungefär började bedriva penningpolitik med ett inflationsmål. För har det varit med god ekonomisk tillväxt. Inflationen har också varit väl i linje med mål; har inflationen mätt med konsumentprisindex ökat medan den med det underliggande måttet UND1X stigit . Efter två dramatiska år - med kraftiga börsfall och vikande konjunktur - fanns förhoppningar om en återhämtning . Men uppgången bromsades bland annat till följd av kriget i . Det bidrog till att sänkte reporäntan i tre steg med totalt . Alltmer information tydde på att tillväxten i omvärlden tilltog. Det mesta talade därmed för att också den svenska ekonomin var på väg upp ur de senaste årens konjunktursvacka. föll den svenska inflationen, främst till följd av att elpriserna åter gick ned. syntes också tecken på ett svagare inhemskt pristryck, som hängde samman bland annat med en svag arbetsmarknad och en förbättrad produktivitet. Inflationen var i linje med mål; den genomsnittliga prisökningstakten var enligt KPI och enligt UND1X. Tillväxten bedöms ha varit . Den försiktiga konjunkturuppgången har medfört en förbättrad motståndskraft i banksystemet. Trots fortsatt hög utlåning till hushållen fanns det inte skäl att hysa någon oro för kraftigt ökade kreditförluster. Den finansiella stabiliteten bedömdes vara god. strävan har varit att koncentrera verksamheten till huvuduppgifterna. Därför har arbete inom bland annat kontantdistribution och tillverkning av sedlar och mynt till stor del överlåtits till andra. togs ett par avgörande steg för att fullfölja detta arbete. En avsiktsförklaring tecknades med om att till dem överlåta merparten av verksamheten i bolag . Vidare fullföljdes försäljningen av till . När dessa åtgärder är genomförda fullt ut har antalet anställda i med bolag halverats jämfört med situationen . i är sålt till myntverk. I samband med att nu lämnar pågår arbetet med att bygga upp ett bruksmuseum, där den svenska sedel- och mynthistorien ska visas upp i Myntkabinettets regi. Förändringen av kontantdistributionen har varit en omfattande process, som tagit och kostat mer än vad från början räknade med. ambition har varit att finna lösningar som är bra både för samhällsekonomin och för effektiviteten i det egna arbetet. Vi har också strävat efter att ge verksamheterna goda utvecklingsmöjligheter med nya professionella ägare. I fallet har detta varit lyckosamt - nya ser ut att ha goda möjligheter att utvecklas till en konkurrenskraftig exportindustri. Om uppgörelsen med fullföljs enligt avsiktsförklaringen blir även den kommersiella delen av kontantdistributionen del av en större, mer professionell ägarstruktur. Därmed återstår att finna formerna för den riksbanksnära delen av kontanthanteringen och att tillsammans med privata aktörer fortsätta arbetet med att utveckla en effektiv övergripande struktur. kostnader har ökat förhållandevis kraftigt . Bakgrunden är främst större investeringar i IT-system, teletekniska anläggningar och lokaler. Många av dessa projekt har avslutats. ska eftersträvade effektivitetsförbättringar hämtas hem. genomfördes en del neddragningar i löpande budget. Arbetet med att förbättra kostnadskontrollen fortsätter och ska ta sig uttryck i till exempel tydligare ansvarsförhållanden vid upphandling av IT-system och i en reducering av antalet anställda. Det är min målsättning att ska fortsätta vara en i internationell jämförelse kostnadseffektiv centralbank. Inom snart sagt alla delar av pågår spännande förändringar. Några exempel: En ny vision har tagits fram för IT-verksamheten och den får nu också en ny organisation. Inom det penningpolitiska arbetet har verksamheten organiserats om som nya prognosmetoder diskuteras. Arbetet med finansiell stabilitet har utvecklats snabbt i takt med den ökade internationaliseringen. avslutas en extern utvärdering där tagit hjälp av ledande internationella experter för att bedöma stabilitetsarbetet. En ledstjärna för arbete under har varit öppenhet. Även inom detta område tar vi nya initiativ. Vi får till exempel snart en ny webbplats, tar fram en undervisningsfilm om penningpolitik för gymnasiet och planerar utbildningsseminarier för journalister. Det är ett stort privilegium att få var chef för med de spännande och viktiga uppgifter vi har anförtrotts och med alla nyfikna, engagerade och kompetenta medarbetare som finns i organisationen. Jag vill avsluta med ett tack till alla medarbetare för fina insatser . Låt mig också tacka mina kolleger i direktionen och Riksbanksfullmäktige för ett trevligt och gott samarbete. är och en myndighet under . verksamhetsmål är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. ska också svara för landets försörjning av sedlar och mynt. tolkning av målet om ett fast penningvärde är att inflationen ska vara låg och stabil. Med en sådan inriktning på politiken ges goda förutsättningar för en gynnsam och uthållig ekonomisk tillväxt. steg inflationen kraftigt i många länder och försämrade förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. De flesta centralbanker världen över fokuserar därför liksom på att hålla inflationen så låg och stabil att företag och hushåll inte behöver ta hänsyn till den i sina ekonomiska förehavanden. har definierat prisstabilitetsmålet som en ökning av konsumentprisindex (KPI) på . I praktiken har dock penningpolitiken ofta också vägletts av mål för den underliggande inflationen. Runt målet har ett intervall på plus minus angetts. räntebeslut grundas i första hand på en prognos över inflationsutvecklingen ett till . Prognoshorisonten förklaras främst av att det tar tid för en ränteförändring att fullt ut påverka prisökningstakten. Betalningssystemet och kreditförsörjningen spelar en central roll för att ekonomin ska fungera effektivt. Ett problem i någon av landets stora banker riskerar att störa grundläggande funktioner inom betalningsförmedling och kreditförsörjning, vilket i sin tur kan leda till stora samhällsekonomiska kostnader. Erfarenheterna från bankkrisen är ännu i färskt minne. Målet att främja ett säkert och effektivt betalningssystem är svårare att kvantifiera än målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har valt att göra målet operativt i första hand genom att utge en rapport om stabiliteten i det svenska finansiella systemet. I denna rapport bedöms riskerna för problem i de svenska storbankerna och i den centrala finansiella infrastrukturen. Bankernas kunder, hushållen, företagen och fastighetssektorn diskuteras särskilt, eftersom problem hos kunderna avspeglas i ökade risker i bankerna. Utvecklingen av priserna på fastighetsmarknaden följs noga, eftersom fastigheter utgör viktiga säkerheter i bankerna. Andra risker än kreditrisker i bankernas balansräkningar behandlas också. Stabilitetsrapporten utgör utgångspunkt för diskussioner med bankerna och andra finansiella aktörer om riskerna i det finansiella systemet. Något medel liknande reporäntan för att direkt påverka finns dock inte när det gäller stabilitetsmål. Arbetet med den finansiella stabiliteten delar med och finansutskottet. beslutade att ge en självständig ställning. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett fast penningvärde till ville ge penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapa bättre förutsättningar för att målet skulle vara trovärdigt. avgör direktion nivån på reporäntan. Reporäntan bestämmer vad bankerna måste betala för att låna pengar hos . Denna ränta påverkar räntekostnaden för hushåll och företag och därmed aktiviteten i samhällsekonomin. har arbetat för att göra verksamheten mer öppen och förutsägbar. Öppenheten har bidragit till att underlätta utvärdering av verksamhet och att skapa förtroende för penningpolitiken. Fokus på kvalificerad analys och kompetens, strävan efter effektivitet, koncentration till huvuduppgifterna samt öppenhet och tydlighet är vägledande principer för arbete. Koncentration på huvuduppgifterna syftar till en effektiv verksamhet. En kvalificerad analys är nödvändig för att kunna fatta välgrundade beslut. strävar efter att vara en arbetsplats med goda mänskliga kvaliteter och utvecklingsmöjligheter. Inflationen uppgick i genomsnitt mätt som ökning av konsumentprisindex, KPI. Den underliggande inflationen mätt som UND1X var i genomsnitt . Bakom dessa siffror döljer sig stora variationer i den allmänna prisökningstakten , främst till följd av kraftiga fluktuationer i energipriserna. BNP-tillväxten beräknas enligt senaste inflationsrapport ha varit medan sysselsättningen väntas ha minskat marginellt. Det innebär att klarat sig igenom den senaste konjunktursvackan med en bättre ekonomisk utveckling än till exempel euroområdet. En överraskande svag internationell och inhemsk konjunkturutveckling under inledningen av året bidrog till att reporäntan sänktes med sammanlagt till . En gradvis mer positiv syn på konjunkturutsikterna medförde att inflationen bedömdes utvecklas i linje med målet och fick till följd att reporäntan därefter hölls oförändrad. Svag inledning av 2003 Efter att tecken på ekonomisk återhämtning hade präglat inledningen av 2002 dämpades tillväxten i världsekonomin och under inledningen av 2003. och andra ekonomiska bedömare reviderade gradvis ned sina tillväxtprognoser och förväntningarna om den internationella återhämtningen fick skjutas framåt i tiden. Det fanns flera orsaker till att konjunkturen försvagades, bland annat den ökade säkerhetspolitiska oron och att hushåll och företag blev mer försiktiga på grund av nedgången på aktiemarknaden. Även den svenska ekonomin mattades . reviderade ned prognoserna för BNP-tillväxten 2003 och 2004. Försvagningen av den internationella konjunkturen medförde att den ekonomiska politiken i många länder lades om i en mer expansiv riktning. I presenterades ett nytt skattepaket som bidragit till att stimulera ekonomin. Såväl ECB som Federal Reserve och andra centralbanker fortsatte att sänka sina styrräntor, i vissa fall till historiskt låga nivåer. I sänktes reporäntan med sammanlagt till . Utfall och prognoser gjorda . Styrräntor 1999-2003 för , euroområdet och blev det allt tydligare att den expansiva politiken i många länder började få effekt. Den försiktiga återhämtning som förutsetts tycktes alltmer sannolik. Efterfrågan i var en viktig drivkraft bakom konjunkturförbättringen och investeringarna i det amerikanska näringslivet vände uppåt. Den privata konsumtionen fortsatte att utvecklas starkt. Den ekonomiska tillväxten blev till och med något starkare än väntat och synen på konjunkturutvecklingen i blev gradvis mer optimistisk. I euroområdet var tillväxten alltjämt långsammare än i omvärlden, men också där fanns det mer tydliga tecken på en återhämtning och en ökad optimism. Även utvecklingen på de finansiella marknaderna tydde på att konjunkturen var på väg att förstärkas. Den uppgång i aktiekurserna världen över som inleddes fortsatte . De internationella långräntorna nådde rekordlåga nivåer men steg sedan åter . Börsutvecklingen i (SAX), (S&P 500) och (DAX) Index, 2002-01-01=100. I inflationsrapporten väntades den internationella återhämtningen resultera i en BNP-tillväxt i OECD-området på 2003, 2004 och en något lägre tillväxt 2005. Bedömningen reviderades ned något och har justerats upp marginellt. Prognosen har däremot varit i stort densamma . Trots den internationella återhämtningen reviderades synen på tillväxten på exportmarknader successivt ned, framför allt men även . Skälet till detta var att importen utvecklades svagare än väntat i länder som är viktiga för handel. Även i blev tecknen på att en försiktig återhämtning hade inletts fler . framstod bilden av svensk ekonomi som något ljusare; nationalräkenskapsdata visade att inte blivit fullt så svagt som befarats. Detta bidrog till en upprevidering av tillväxtprognosen . Tillväxten drevs i huvudsak av hushållens konsumtion, medan däremot investeringarna utvecklades svagt. Nettoexporten påverkade tillväxten endast marginellt. Sammantaget beräknas tillväxten enligt den senaste inflationsrapporten ha uppgått till 2003 medan BNP väntas växa med både 2004 och 2005. Tillväxtprognosen innebär att resursutnyttjandet bedöms öka endast svagt och därmed förbli måttligt ännu . Årlig procentuell förändring och bidrag i procent Prognos 2003 enligt Inflationsrapport 2003:4 Inflationen uppgick till i genomsnitt enligt konsumentprisindex (KPI) medan den underliggande inflationen (mätt med UND1X) i genomsnitt uppgick till . Bakom dessa siffror döljer sig stora variationer i den allmänna prisökningstakten. Orsaken var främst kraftiga fluktuationer i energipriserna. Rensad för energipriserna var inflationen i genomsnitt lägre. Inflationen mätt med KPI steg från till . Skälet var framför allt att elpriserna steg till följd av brist på vatten i vattenkraftverken och att oljepriserna steg till följd av . Även kraftiga höjningar av administrativt prissatta tjänster som kontrollbesiktning av motorfordon och kommunala taxor bidrog. Inflationen föll därefter tillbaka till , bland annat som följd av att energipriserna sjönk . Till fallet i inflationen bidrog också ett lägre resursutnyttjande i ekonomin. Fallande priser på importerade varor, exklusive olja, dämpade också inflationen . En viktig förklaring till det är den förstärkning av kronan som ägt rum sedan det mycket låga värdet 2001. Inflationen mätt med KPI, där hushållens räntekostnader ingår, dämpades också av räntesänkningar och . Den svenska inflationen var 2003 högre än i euroområdet mätt med HIKP-index, det vill säga det prisindex som används vid jämförelser EU-länderna emellan. Den årliga ökningstakten av detta prisindex uppgick för del till i genomsnitt , att jämföras med den preliminära siffran på för . Inflationen rensad för energipriserna var dock lägre i än i euroområdet. Energipriserna kommer även att vara av central betydelse för inflationsutvecklingen. De föll inte tillbaka i den utsträckning som räknade med. Bedömningen är ändå att såväl elpriserna som oljepriset kommer att sjunka . För detta talar bland annat marknadens prissättning av el och olja . En annan faktor av betydelse för inflationen är utvecklingen av växelkursen, som bland annat påverkar i vilken utsträckning prisförändringar på importerade produkter slår igenom i . Kronans växelkurs har stärkts mot valutorna i de länder som har störst handel med, det vill säga i termer av TCW-index. I första hand beror det antagligen på goda tillväxtutsikter, relativt bra statsfinanser och fortsatta överskott i bytesbalansen. försvagades kronan visserligen något mot både euron och dollarn. Det anses ha berott på osäkerheten inför folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i . Efter folkomröstningen förstärktes kronan relativt snabbt. över året har kronan utvecklats ungefär i linje med de bedömningar som gjorts. Prognosen har varit att kronan skulle fortsätta att stärkas även framöver till i genomsnitt /TCW . En tredje faktor av betydelse för inflationen är utvecklingen av det inhemska pris- och kostnadstrycket. Som konstaterats innebär tillväxtprognosen i den senaste inflationsrapporten att resursutnyttjandet endast bedöms öka svagt . Det inhemska pristrycket väntas därför stiga endast marginellt. Måttliga löneökningar i kombination med en relativt gynnsam produktivitetsutveckling väntas bidra till att lönekostnaden per arbetad timme ökar förhållandevis långsamt. Källor: SCB och Olika mått på den underliggande inflationen De alternativa måtten är beräknade utifrån KPI uppdelat på cirka 70 olika grupper. UND24 är sammanvägt med vikter justerade för den historiska standardavvikelsen för avvikelsen mellan det totala KPI och respektive aggregat . I trim85 har de mest extrema positiva och de mest negativa prisförändringarna under exkluderats. Källor: SCB och Olika sätt att mäta inflationen: Konsumentprisindex (KPI): Avser att mäta hur konsumentpriserna i genomsnitt utvecklar sig för hela den privata inhemska konsumtionen. Underliggande prisindex (UND1X): KPI exklusive hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Inhemsk underliggande inflation (UNDINHX): UND1X exklusive i huvudsak importerade varor och tjänster. Importerad underliggande inflation (UNDIMPX): UND1X exklusive i huvudsak inhemskt producerade varor och tjänster. Harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP): EU-harmoniserat index som tagits fram för att mäta inflationen i EU-området och som är jämförbart länderna emellan. En stor del av prisutvecklingen för boende i egnahem som ingår i KPI ingår inte i HIKP. HIKP innehåller däremot vissa komponenter som inte ingår i KPI, till exempel avgifter för barn- och äldreomsorg. Växelkursen för SEK/TCW Vid ingången av 2003 var reporäntan . Vid de penningpolitiska mötena , sänktes reporäntan med sammanlagt . Skälet var dystrare konjunkturutsikter och att prognosen för efterfrågeutvecklingen i omvärlden och i väntades medföra lägre resursutnyttjande och inflationstryck. Beslutet att sänka reporäntan påverkades dessutom av den oro och osäkerhet som hängde samman med krigshotet i . Även reviderades prognosen för resursutnyttjandet och inflationen ned. UND1X-inflationen väntades därmed hamna klart under målet på både ett och . Detta gällde även när energipriserna exkluderades. Reporäntan sänktes därför . bedömdes efterfrågan komma att bli något starkare i jämfört med tidigare bedömning. Det berodde delvis på den räntesänkning som gjorde . Trots att inflationstrycket därmed reviderades upp något väntades UND1X-inflationen fortfarande hamna under målet på både ett och oavsett om energipriserna räknades med eller inte. Mot den bakgrunden beslutade direktionen att sänka reporäntan med . lämnades reporäntan oförändrad. Synen på ekonomin både utomlands och i hade ljusnat och UND1X-inflationen exklusive energi bedömdes nu utvecklas ungefär i linje med inflationsmålet. UND1X-inflationen med och utan energi, utfall och prognos i inflationsrapport 2003:4 Källor: SCB och Det kraftiga genomslaget av energiprisförändringar på inflationen aktualiserade frågan om vilket prismått som skulle ligga till grund för de penningpolitiska besluten. Förändringen av energipriserna bedömdes vara tillfällig, vilket gjorde att när räntebesluten togs valde att fästa störst vikt vid ett mått på inflationen där energipriserna inte ingår. har i ett förtydligande förklarat varför sådana tillfälliga förändringar i inflationen inte behöver föranleda några penningpolitiska åtgärder. : Reporäntan hölls oförändrad på . : Reporäntan sänktes till . : Reporäntan hölls oförändrad på . och reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde sänkas till . : Reporäntan sänktes till . : Reporäntan sänktes till . : Reporäntan hölls oförändrad på . Reporäntan hölls oförändrad på . reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde sänkas till . : Reporäntan hölls oförändrad på . och reserverade sig mot beslutet och ansåg att reporäntan borde sänkas till . har bedömt stabiliteten i det svenska finansiella systemet som fortsatt god. Den ökande lönsamheten i bankerna medförde att deras kapital växte och riskerna därmed minskade. Bedömningen bygger på att hushållens konsumtionsvilja upprätthålls. Om hushållen blir mer pessimistiska om framtiden så att konjunkturuppgången skjuts kan låntagarnas betalningsförmåga försämras och kreditförlusterna i bankerna därmed bli betydande. Det konstaterades i den stabilitetsrapport som publicerade . analys av bankernas motståndskraft mot oväntade störningar är en central del av stabilitetsarbetet. Syftet är att tidigt peka på tendenser i utvecklingen som skulle kunna hota banksystemets möjlighet att utföra sina samhällsekonomiskt viktiga funktioner.