frsrdg · GR04RS2 · 2004-01-01 00:00:00 — Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av riksdagsstyrelsen , talman (ordförande) () () () () () () () () () () Föredragande i riksdagsstyrelsen (riksdagsdirektör) Innehållsförteckning Service och förvaltning 25 Sammanställning över väsentliga uppgifter 47 Bilaga till årsredovisningen 59 Två händelser kom särskilt att prägla arbetet i beslutsprocessen ; riksdagsvalet och arbetet med EU:s framtidsfrågor. Volymen i riksdagsarbetet minskade som vanligt efter ett val. ökar dock volymen kontinuerligt. Därtill kommer kraven på mer av uppföljning/utvärdering och EU-frågor i riksdagsarbetet. Detta börjar nu få alltmer genomslag i arbetet. De särskilda resurser som ställts till förfogande har använts till att förstärka generell kompetens och för att täcka extra personalbehov i utskotten. Arbetet i konventet om EU:s framtid avslutades och regeringskonferensen om ett nytt konstitutionellt fördrag inleddes. Många i var engagerade i detta arbete. Inte minst framtidskonventets förslag föranleder den översyn av arbete med EU-frågor som nu inlett. Den utmaning vi står inför i beslutsprocessen är att strukturera, förändra och prioritera arbetet så att vi med hög kompetens klarar av en ständig volymökning och nya krav. Det internationella samarbetet kräver allt större utrymme och uppmärksamhet. Förvaltningen deltar aktivt i ett arbete med att få till stånd en bättre organisation och struktur i det interparlamentariska samarbetet i Europeiska unionen. Vi eftersträvar också en ökad samordning och uppföljning av det internationella arbetet även på hemmaplan. Allmänhetens efterfrågan på information ökade, främst på EU-området, som en följd av folkomröstningen om EMU. Med extra resurser lyckades EU-upplysningen möta en ökad efterfrågan på information och genomföra aktiva informationsinsatser. Över huvud taget märks ett ökat tryck utifrån på elektroniska informationstjänster. En ny aspekt i informationsarbetet är den markanta ökningen av digitala TV-sändningar från kammare och utskottsutfrågningar. I serviceenkäten till ledamöter och partikanslier får riksdagsförvaltningen ett högt betyg även om vissa brister påtalas. har vi också genomfört en attitydundersökning hos personalen. som arbetsgivare liksom trivseln får relativt sett höga betyg men undersökningen visar också att det återstår en del arbete med att i praktiken förverkliga den sammanhållna förvaltningsorganisation som genomförts. Formerna för samverkan mellan förvaltningens olika delar måste utvecklas kontinuerligt. En större omorganisation gjordes 2003 då de olika enheterna för informations- och kunskapsförsörjning sammanfördes i ett kansli, KIK, som ett nytt block i förvaltningen vid sidan om kammar- och utskottskanslierna och administrativa kontoret. En särskild grupp, PS-gruppen, har tillsatts för samordning och planering inom beslutsprocessen. och attitydundersökningen är bra underlag i vårt arbete med att se till att vi tillhandahåller en service av hög kvalitet för alla. Det ekonomiska utfallet visar att marginalerna är ytterst små trots medvetna ansträngningar att strama åt budgeten. Sammantaget kan konstateras att riksdagsförvaltningens verksamhet har uppnått uppställda mål. verksamhet har i allt väsentligt bedrivits i enlighet med kammarens planering och i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Antalet tillsvidareanställda (inklusive vikarier på fasta anställningar) var 624 vid utgången av mot 618 vid utgången av . Räknat i årsarbetskrafter var antalet 2003 mot 548 året innan. Ökningen är främst en konsekvens av förslag, som lett till att utredningstjänsten fått fler kvalificerade utredare och att fått ytterligare en kammarsekreterare. Dessutom har talmannens pressfunktion, som ligger direkt under talmannen och riksdagsdirektören, samt riksdagsförvaltningens juridiska enhet förstärkts. Könsfördelningen inom riksdagsförvaltningen har blivit mer jämn än året innan. Vid slutet av året var 363 kvinnor () och 261 män () anställda. Det kan även noteras att könsfördelningen är mer jämn bland anställda , som utgör omkring hälften av de anställda. Personalomsättningen var ungefär lika stor som året innan, dvs. Totalt slutade 53 personer sin anställning. Av dem gick 11 i pension. har 57 personer tillsvidareanställts eller fått långtidsvikariat. Dessutom har flera anställda bytt arbetsuppgifter internt inom organisationen. Anställda fördelade på ålder och kön 2003 Intervall ålder K M Totalt % -24 2 4 6 25-29 20 17 37 30-34 36 33 69 35-39 54 42 96 40-44 50 50 100 45-49 34 24 58 50-54 49 38 87 55-59 74 33 107 60- 44 20 64 Totalt 363 261 624 Medelålder Anställningstid fördelad på kvinnor och män 2003 Intervall anställningstid (år) K M Totalt % -1 24 22 46 1-3 78 68 146 4-5 33 33 66 6-10 79 57 136 11-14 69 35 104 15-19 33 22 55 20-24 18 12 30 25- 29 12 41 Totalt 363 261 624 Medelvärde anställningstid Kvinnor Män Totalt Antalet anställda fördelat på avdelning och kön 2003 Avdelning K M Totalt % K % M Riksdagsdirektören, kammarkansliet, , riksdag-ens internationella kansli 66 39 105 Utskotten, 80 45 125 Administrativa kontoret, ledning och stabsenheter 32 13 45 Avd. för intern service 77 72 149 IT-avdelningen 23 43 66 Kansliet för informations- och kunskapsförsörjning 85 49 134 Totalt 363 261 624 Den registrerade övertiden fortsatte att minska - registrerades jämfört med året innan. Det bör noteras att många anställda har avstått rätten till övertidskompensation mot en högre fast lön. Ett introduktionsprogram har genomförts för alla nyanställda. Programmet har bestått av en obligatorisk del och ett tiotal valfria seminarier. Omkring 45 anställda har deltagit. Nytillträdda chefer har haft möjlighet att delta i en introduktion som varit särskilt planerad för dem. Redovisning av sjukfrånvaron Total sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 5,3 Antal årsarbetare* 599 Antal individer med sjukfrånvaro 307 Långtidssjukfrånvaro i förhållande till total sjukfrånvaro 70,4 Långtidssjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig tid i % 3,8 Antal individer med sjukfrånvaro 307 Antal individer med långtidssjukfrånvaro 49 Kvinnors sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 6,5 Antal kvinnliga årsarbetare 348 Antal kvinnor med sjukfrånvaro 193 Mäns sjukfrånvaro i % av tillgänglig arbetstid 3,8 Antal manliga årsarbetare 251 Antal män med sjukfrånvaro 114 Sjukfrånvaro för åldersgruppen 29 eller yngre i % av tillgänglig arbetstid 5,6 Antal årsarbetare i åldersgruppen 41 Antal individer i åldersgruppen med sjukfrånvaro 32 Sjukfrånvaro för i % av tillgänglig arbetstid 5,5 Antal årsarbetare i 305 Antal individer i med sjukfrånvaro 158 Sjukfrånvaro för åldersgruppen 50 eller äldre i % av tillgänglig arbetstid 5,1 Antal årsarbetare i åldersgruppen eller äldre 253 Antal individer i åldersgruppen eller äldre med sjukfrånvaro 117 *Antalet årsarbetare är inte jämförbart med antalet årsarbetskrafter bl.a. på grund av att sjukledigheter och föräldraledigheter inte är avräknade vid beräkningen av antalet årsarbetare. Källa: Statistik från avseende Den genomsnittliga sjukfrånvaron har minskat från 19 per anställd. Kris- och stressrelaterade sjukdomars andel av sjukskrivningarna ökade något. Andelen som var sjukskrivna på grund av besvär från nacke, axlar och rygg minskade. Satsningen på och utvecklingen av friskvårdsarbetet inom förvaltningen fortsatte, både för att stimulera till aktiviteter för att främja hälsa och välbefinnande samt för att förebygga sjukskrivningar och ohälsa. Ett brett utbud av olika friskvårdsaktiviteter har erbjudits och möjligheterna till friskvård har tagits till vara av såväl anställda som riksdagsledamöter. Samarbetet med företagshälsovården har utvecklats och intensifierats när det gäller arbetet med att förebygga faktorer i arbetsmiljön som kan orsaka psykosociala problem. Arbetsmiljöfrågorna kommer alltmer i fokus och betydelsen av en god arbetsmiljö blir allt större. Riktade hälsokontroller har erbjudits både riksdagsledamöter och anställda enligt en särskild plan. Den stora satsningen på att följa upp ergonomin vid de enskilda arbetsplatserna fortsatte . har jämställdhetsarbetet varit i fokus inom riksdagsförvaltningen. revisorers och JämO:s granskning av förvaltningens jämställdhetsplan, inklusive lönekartläggningen och handlingsplanen för jämställda löner, medförde viss kritik. Med anledning av granskningen har förvaltningen omarbetat planen, genomfört en lönekartläggning och utarbetat en handlingsplan för jämställda löner. Handlingsplanen för jämställda löner resulterade i vissa riktade satsningar lönerevision. Målen för jämställdhetsplanen, åtgärder för att nå målen, lönekartläggningen och handlingsplanen för jämställda löner framgår av 2003/jämställdhetsplan, i vilken också handlingsplanen mot sexuella trakasserier ingår. Vid nyanställningar av personal tas alltid hänsyn till jämställdhetsaspekten. De anställdas kompetens är grunden för verksamhetens framgång. Inom riksdagsförvaltningen finns många yrkesgrupper med olika kompetensprofiler. Att upprätthålla och förstärka kompetensen hos de olika personalkategorierna är därför viktigt. satsning på kompetensutveckling har skett dels genom centrala insatser, dels inom de olika enheterna. Totalt har riksdagsförvaltningen använt (10,) av riksdagsförvaltningens förvaltningsanslag 90:3 för kompetensutveckling. Huvuddelen, , användes inom enheterna. utarbetades på central nivå utvecklingsplaner för olika tjänstekategorier, däribland för föredragande och byråassistenter. har dessa planer bl.a. resulterat i följande seminarier: Seminarieämne Målgrupp Antal deltagare Den statliga budgetprocessen Föredragande Utredare 36 Budgetprocessen i och Assistenter i utskotten 15 Att skriva bättre svenska Assistenter i utskotten 20 Talteknik Assistenter i utskotten 25 Utvärderingar visar att flertalet deltagare ansåg sig ha haft nytta av seminarierna och önskade att liknande seminarier anordnas regelbundet. En del förslag till förbättringar framfördes också. I cirklar i statsvetenskap deltog ca 70 personer. Bland andra insatser kan nämnas en utbildning i projektledning med ca 20 deltagare och en utbildning i presentationsteknik med ca 15 deltagare. deltog ca 100 medarbetare i språkcirklar i engelska eller i franska. För anställda som inte har svenska som modersmål har riksdagsförvaltningen även anordnat en kurs i svenska språket. För cheferna har ett seminarium på temat kommunikation anordnats, som 23 chefer deltog i. Utbildningen för nya chefer fortsatte. Ett annat exempel på kompetensutveckling för chefer var s.k. handledningsgrupper (16 personer). En utvärdering visar att deltagarna ansåg att utbildningen var värdefull. Några medarbetare har gått en kurs i gruppdynamik (UGL-kurs) och andra i att bättre hantera sin tid och sina papper. I de centrala insatserna för kompetensutveckling ingick också att erbjuda de anställda i förvaltningen att hyra ett pc-paket. Det var 265 anställda som tackade ja till erbjudandet, en ökning med jämfört med det tidigare erbjudandet 1999. Kompetensutvecklingen på enhets- och kanslinivå återspeglar verksamheterna. Några enheter har speciellt framtagna handlingsplaner för de anställdas kompetensutveckling som uppdateras . Olika enheter har också gjort studieresor och studiebesök . Data- och IT-kurser har genomförts vid ett antal enheter, likaså EU-relaterade utbildningar. Förhandlingsarbetet har av flera skäl varit mer omfattande än vanligt. fick en ny myndighet, , som revisorer och lades ned. Som central arbetsgivarpart har riksdagsförvaltningen träffat avtal om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare vid . Vidare har ett nytt centralt huvudavtal inklusive avtal om undantagskretsen träffats för myndigheterna inom riksdagsområdet. Ett nytt pensionsavtal och ett nytt delpensionsavtal började gälla . Ett nytt lokalt arbetstidsavtal för riksdagsförvaltningen har slutits och gäller . En attitydmätning har genomförts bland riksdagsförvaltningens anställda . Syftet var att ta reda på hur medarbetarna upplever sin arbetsplats. Det skiljer sig på flera sätt positivt från resultaten från liknande mätningar bland andra offentliganställda. personal är i genomsnitt avsevärt mer nöjd med arbetsgivaren och ger högre värden för arbetsklimatet, jämställdheten, kompetensutvecklingen och den interna informationen. Lägre värden förekommer också. Inte ens var fjärde anställd anser exempelvis att riksdagsförvaltningen har en organisation som skapar effektivitet i arbetet. Andra offentligt anställda har i genomsnitt en något ljusare syn på organisationens effektivitet. Både i och på andra offentliga arbetsplatser svarar att de trivs på sin arbetsplats. I har av de anställda svarat och det är en ovanligt hög andel. fattade riksdagsstyrelsen beslut om en förändring av förvaltningens organisation. Det innebar att ett kansli bildades för informations- och kunskapsförsörjning (KIK) genom att informationsenheten fördes samman med avdelningen för informations- och kunskapsförsörjning inom administrativa kontoret (enheten för riksdagstryck, EU-upplysningen, , tidningen och Departement). Den nya organisationen trädde i kraft . Det nya kansliet för informations- och kunskapsförsörjning (KIK) har till uppgift att utveckla och samordna den verksamhet som kansliet svarar för. Syftet är att öka öppenheten och tillgängligheten till information och faktaunderlag främst om och dess arbete och om EU-relaterade frågor. Enheterna inom kansliet har till uppgift att på olika sätt tillgodose allmänhetens behov av information och service samt ledamöternas och de anställdas behov av faktaunderlag och en väl fungerande omvärldsbevakning. Syfte är att säkerställa en hög kvalitet i beslutsprocessen. redovisar riksdagsförvaltningen kostnader och intäkter fördelade per verksamhetsgren. Redovisningen är ett resultat av det arbete med mål och resultatstyrning som bedrivits inom riksdagsförvaltningen under . I tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader och intäkter per verksamhetsgren. Målfördelningen har gjorts genom användandet av ett antal fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna, som togs fram 2001 och 2002, har reviderats . Utgångspunkten målfördelning är till skillnad att enheternas egen planerade målfördelning i riksdagsförvaltningens verksamhetsplaneringssystem används. Den nya redovisningsmodell som togs i bruk har också underlättat den fortsatta kostnadsmässiga redovisningen på verksamhetsgrenar, prestationer och målgrupper. Kostnader för verksamhetsgrenar 2003 (tkr) Verksamhetsgren Kostnader Intäkter Nettokostnad Procent 2003 2002 2001 2003 2002 2001 2003 2002 2001 2003 2002 2001 Beslutsprocessen 783,4 791,9 726,2 0,0 0,0 0,0 783,4 791,9 726,2 Service och förvaltning 177,2 193,1 148,8 48,5 39,4 38,2 128,7 153,7 110,6 Information till allmänheten 93,6 57,5 52,7 11,0 20,3 22,6 82,6 37,2 30,1 Internationell verksamhet 54,3 29,0 47,7 0,6 0,8 0,6 53,7 28,2 47,1 Transfereringar 276,4 274,2 270,2 276,4 274,2 270,2 Totalt 1 384,9 1 345,7 1 245,6 60,1 60,5 61,4 1 324,8 1 285,2 1 184,2 100,100,100,Merparten av intäkterna för riksdagstrycket har klassificerats tillhöra service och förvaltning De totala kostnaderna som fördelas på de olika verksamhetsgrenarna har fortsatt att öka. Framför allt gäller det kostnaderna för information till allmänheten samt den internationella verksamheten. Kostnadsökningen beror till största delen på informationssatsningar i samband med folkomröstningen om euron samt ett ökat internationellt engagemang. Internationellt samarbete med olika parlamentariska organisationer ökar i betydelse, något som ställer högre krav på både personella och ekonomiska resurser. Även utskotten och enskilda ledamöter har blivit mer aktiva på det internationella området. Beslutsprocessens samt service och förvaltnings andel av de totala kostnaderna har minskat något jämfört med . Återrapportering av uppdrag i anslagsdirektiv för I anslagsdirektivet framgår sex olika uppdrag för . Ett förändrat stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i . En översyn av lagarna (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i . Att förbereda en tillämpning av avgiftsförordningen . Att påbörja en utredning av hur fastighetskostnader skall redovisas. En översyn av budgetlagens anpassning till riksdagsområdet. uttalande (2002/3:KU12, rskr. Samtliga uppdrag har påbörjats eller avslutats . Nedan följer en beskrivning av vart och ett av uppdragen. behandlade riksdagsstyrelsen det förändrade stödet till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Riksdagsstyrelsen förordade (prot. 2003/04:2) att etapp II i reformeringen av stödet skall vara fullt genomförd i början av nästa mandatperiod. Beslutet innebär att partigrupperna under nästa mandatperiod skall erhålla stöd för en politisk sekreterare per ledamot (för inriktningsbeslut angående politiska sekreterare). Genomförandet av reformen skall dock ske stegvis fr.o.m. och vara fullt genomförd . Riksdagsstyrelsen beslutade på sitt sammanträde om direktiv till översynen av lagarna (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i . Riksdagsstyrelsen tillsatte en utredningskommitté för detta uppdrag (prot. 2002/03:9). Uppdraget skall slutredovisas . Uppdraget att förbereda en tillämpning av avgiftsförordningen har påbörjats . har påbörjat arbetet med den framtida redovisningen av fastighetskostnader. utredde frågan på uppdrag av riksdagsförvaltningen - etapp 1 avslutades därmed . Riksdagsstyrelsen beslutade (prot. 2003/04:4) att utredning skall ligga till grund för den framtida redovisningen av fastighetskostnaderna. Arbetet med att se över en anpassning av budgetlagen till riksdagsområdet har påbörjats. När det gäller uttalande angående arvodesnivåer för styrelseledamöterna i , beslutade riksdagsstyrelsen om sammanträdesarvoden att gälla fr.o.m. (prot. 2003/04:1 7 §). Riksdagsstyrelsen beslutade vidare vid sitt sammanträde om sammanträdesarvode till tjänstgörande suppleant i (prot. 2002/03:7 4 §). Vad gäller uttalande i övrigt beslutade riksdagsstyrelsen att lämna ett förslag till beträffande dels rätt att meddela föreskrifter för den egna verksamheten på det ekonomi- och personaladministrativa området, dels riksdagsförvaltningens roll som central arbetsgivarorganisation i förhållande till (2002/03:RS3). beslutade om de föreslagna ändringarna (se rskr. 2002/03:197 samt SFS 2003:357). Frågan om undantag från möjligheten till överklagande av tillsättning av tjänst på kanslichefsnivå har förfallit eftersom beslutat att inte inrätta någon sådan tjänst vid myndigheten. Ekonomisk översikt över anslag Tabellerna avser samtliga anslag och fördelar sig enligt följande. Anslagsförbrukning (mnkr) Anslag under utgiftsområde 1 2003 2002 2001 2000 1999 90:2 ledamöter och partier m.m., ramanslag 633,5 594,5 547,6 519,5 490,7 90:3 förvaltningskostnader, ramanslag 487,8 486,5 472,9 440,6 451,3 Totalt 1 121,3 1 081,0 1 020,5 960,1 942,0 90:6 Stöd till politiska partier 139,7 139,9 140,0 140,0 140,0 Anslag1 under utgiftsområde 2 2003 90:2 revisorer - 90:3 revisorer, avvecklingskostnader 0,3 Totalt 0,3 Utgående anslagssparande per (mnkr) Anslag1 utgiftsområde 1 2003 2002 2001 2000 1999 90:2 ledamöter och partier m.m. 28,7 42,3 44,8 37,7 43,8 90:3 förvaltningskostnader 20,2 -6,4 35,4 69,4 81,5 Totalt 48,9 35,9 80,2 107,1 125,3 90:6 Stöd till politiska partier 9,7 5,4 3,8 8,6 3,3 Anslag1 under utgiftsområde 2 2003 90:2 revisorer, perioden 1/7-31/12 -03 0,5 90:3 revisorer, avvecklingskostnader 0,7 Totalt 1,2 1Anslagsbeteckningar enligt 2003 En ny myndighet under , , har inrättats . har revisorer avvecklats. har bistått dels vid inrättandet av den nya myndigheten, dels vid avvecklingen av revisorer. har fått en ökning av anslaget 90:2 ledamöter med ca för att bistå med driftkostnader fram till dess att den nya myndigheten inrättats. utgifter för löner ökade med ca jämfört med . Kostnaden för riksdagsledamöternas arvoden ökade med ca till ca . Även kostnaderna för riksdagsledamöternas pensioner och inkomstgarantier ökade med ca till ca jämfört med . Ökningen avseende inkomstgarantier stod för ca och beror på det stora antal ledamöter som lämnade i samband med valet . Ett par större byggnadsarbeten har avslutats , bl.a. ombyggnationen och förstärkningen av bankkajen. Kostnaderna för byggnadsarbeten minskade jämfört med . Driftkostnaderna för el ökade med ca . Orsaken är den kalla samt generella kostnadsökningar avseende el. Därtill kommer ökade kostnader med ca för fastighetsskatt. Kostnaden för konsulter minskade något jämfört med . Däremot har kostnaderna för datatjänster, data- och telekommunikation ökat med ca jämfört med . Kostnaderna för PR och information ökade med ca . Orsaken var i huvudsak informationsinsatser inför folkomröstningen om EMU. Samtliga riksdagsledamöter har fått besvara en enkät med frågor som gäller den service de får i . Enkäten har besvarats av 244 ledamöter av totalt 349 tillfrågade, vilket innebär en svarsfrekvens på . Ledamöterna har fått betygssätta servicen på sammanlagt 38 olika områden med hjälp av en femgradig skala. Härigenom har ett genomsnittsbetyg räknats fram för varje område. Även partikansliernas anställda har, , besvarat en enkät om servicen. Både ledamöterna och partikansliernas anställda var i stort sett nöjda med förvaltningens service. I genomsnitt var ledamöterna något mer nöjda än partikanslierna och gav förvaltningen ett genomsnittsbetyg inom intervallet 4-4,5 i en skala där betyget 3 stod för varken bra eller dåligt, 4 för ganska bra och 5 för mycket bra. Partikansliernas anställda gav servicen ett medelbetyg på 3,7. Svarsfrekvens 2003 2002 2000 1998 skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. verksamhet har bedrivits i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. Inom riksdagsförvaltningen är arbetet så organiserat att , som ingår i kammarkansliet, ansvarar för kammarens arbetsplanering. Planeringen syftar till att ge ledamöter utrymme för egen planering, att tillse att nödvändiga beslut fattas i rätt tid samt att skapa en rimlig arbetsbelastning och att ge utrymme för oförutsedda aktiviteter. Under /03 minskade volymen av ärenden i kammaren, något som är brukligt efter ett val. Vid en jämförelse med ärendemängden efter valen 1994 och 1998 har det dock skett en betydande ökning av ärendevolymen. En orsak till volymökningen bedöms vara de ökade resurserna för politiska sekreterare. Arbetsbelastningen är fortfarande ojämn över året. Ärendevolym i kammaren 2002/03 2001/02 2000/01 1999/00 1998/99 Antal interpellationer 417 497 457 416 370 Antal skriftliga frågor 1 375 1 643 1 698 1 418 911 Antal propositioner och skrivelser 151 189 151 149 147 Antal motioner 3 538 4 231 3 675 3 211 2 513 Antal kammarsammanträden* 123 126 127 129 * Antal plenitimmar 551 652 652 615 524 Antal voteringar 835 1 059 843 844 792 * Uppgifter saknas /99. Källa: Kammarkansliet Samordningen av EU-frågor. svarar för samordningen av arbete med EU-frågor och hanteringen av inkomna EU-dokument. En tjänst har inrättats permanent för denna handläggning. har ett betydande arbete lagts ned på konventet om framtid, bl.a. i form av seminarier och informationsmöten, information till talmannen och riksdagsstyrelsen samt i riksdagsdirektörens EU-beredning. Konventsledamöterna har fått ett direkt stöd i sitt arbete genom ett tillfälligt konventssekretariat. Av de som budgeterats för konventsarbetet 2003 förbrukades . har även haft en tjänsteman på plats i under delar av året, dels för konventsarbetet, dels för att bevaka regeringskonferensen. Problemen har varit stora med att få in EU-dokument från Regeringskan-sliet. Dessa har i stort sett åtgärdats, men fortfarande brister i att överlämna återrapporter och remissvar. inkom 22 av 52 återrapporter. Den långa fristen för att lämna faktapromemorior hölls sällan.