frsrdg · GR04RJ1 · 2004-01-01 00:00:00 — Denna professur är placerad vid SCASSS i . tillträdde , professor i filosofi vid zu , denna tjänst. har professor vid , , beviljats medel för projektet . Detta projekt skall utföras i samarbete mellan forskare i en rad olika europeiska länder, däribland och , och med Wissenschaftskolleg zu . Det samarbete som inleddes med () har ytterligare utvecklats och fördjupats . genomfördes vid en workshop om ett internationellt samarbetsprojekt med STIAS som bas. Vad är det som utmärker kvaliteten i en demokrati? I en jämförande analys skall unga demokratier beskrivas mot bakgrund av data från mer konsoliderade stabila demokratiska stater. Vid konferensen i medverkade förutom rektor, professor , samhällsvetarna från STIAS och från i professorerna (projektansvarig). I detta projekt sker även ett nära samarbete med () och dess permanente forskare . Utöver de svenska och sydafrikanska forskarna deltar forskare från , , , och i detta projekt. Mötet i utmynnade i en forskningsansökan från STIAS som senare beviljats medel av RJ. Svenskt i - finskt i Verksamheten inom det treåriga bilaterala forskningsprogrammet i - Finskt i har gått in i sitt avslutningsskede. Programmet har innefattat 17 projekt med drygt 100 deltagande forskare och har finansierats av , i , Stiftelsen för , i , (f.d. ) och . Programmet är det första i sitt slag inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området och har haft en budget på . De olika projekten granskar från olika utgångspunkter samexistensen mellan finskt och svenskt i och samt det beroende, det oberoende, den samverkan och de spänningar som finns mellan länderna historiskt, i nutid och . har de gemensamma aktiviteterna inom programmet ägnats åt de fyra tematiska antologier som skall utkomma av trycket . Dessa antologier presenterades i manus och i form av föredrag vid den avslutningskonferens som anordnades av RJ och vid . Kvällen innan konferensen presenterade professor programmet i för och ambassadör . första dag ägnades forskarnas erfarenheter av riktade forskningsprogram i allmänhet och "Svenskt i ." Programmet inleddes av rektor magnificus professor , som hälsade välkommen till , varefter styrgruppens ordförande professor adresserade de nära 80 deltagande forskarna och underströk att han såg fram mot att ta del av deras erfarenheter av att arbeta i programmet och att få ta del av forskningsresultaten. berättade sedan om sina erfarenheter av att vara koordinator för ett brett och mångfacetterat forskningsprogram av denna typ. Han gav en lägesrapport beträffande antologierna och det arbete som i övrigt återstår. Professor , , historiker med mångårig forskningserfarenhet av svensk-finsk historia, gjorde sedan en intressant och personlig analys av forskningsprogrammets målsättningar och den forskning som därigenom kommit till stånd. Förmiddagen avslutades med att Villstrand tillsammans med redaktörerna för de fyra antologierna överlämnade respektive volym i manus till styrgruppen och utvärderarna. fick några av programmets forskare komma till tals. , , och , , redogjorde för sina erfarenheter av att ha varit forskare inom respektive ledare för samma projekt. gav sin syn på betydelsen av ett forskningsprogram av den aktuella modellen. Hon ansåg att flera av projekten sannolikt inte kommit till stånd utan programmet. Det är dock viktigt att forskningsprogram inte innehåller tvingande riktlinjer, utan är öppet för grundforskare. , , och , , redogjorde för vådorna av att vara redaktörer till en antologi med till synes oförenliga bidrag. , , avslutade med ett teoretiskt bidrag om komparationens problematik inom historieforskningen. Dagen avslutades med att under värdskap av vice rektor professor , bjöd deltagarna på . riktade sig programmet till allmänheten. Genom annonser i dagspressen inbjöds till öppna föreläsningar i universitetshuset. Programmet öppnades av professor , varefter ambassadör höll ett anförande om dagens allt närmare politiska och ekonomiska kontakter mellan och . Han framhöll därvid bl.a. att forskningsprogrammet är ett viktigt inslag för ökad förståelse av våra båda länders gemensamma historia och fortfarande stora likheter - skilsmässan till trots. Återstoden av programmet ägnades parallella tematiska sessioner under rubrikerna "Historien", "Samhället", "Länderna" och "Språken". Dessa rubriker korresponderar till de fyra antologier, som utgör programmets populärvetenskapliga avrapportering. Den publika delen av konferensen samlade drygt 200 åhörare och avslutades av ett estradsamtal under rubriken under ledning av redaktör . I samtalet medverkade professor , rektor vid , direktör , och Kulturfonden för och , professor , , professor , , f. utbildningsministern och f. landshövdingen , , och professor , . Dagen avslutades med att RJ på styrgruppens vägnar gav middag på Nation för programmets forskare och inbjudna gäster. Verksamheten har letts av en styrgrupp bestående av professorerna , ordförande, , , vice ordförande, , , , i , och , , sekreterare och programmets koordinator. Kanslirepresentanter har varit forskningssekreterare , , vetenskapssekreterare , , och forskningsdirektör , RJ. Styrgruppen beslutade vid sitt avslutningssammanträde i om riktlinjer och tidplan för den utvärdering som skall genomföras . Utvärderingen skall genomföras av f. generaldirektör , , ordförande, professor , , och fil.dr , . Till sekreterare i utvärderingen utsågs fil.dr , . beslutade de svenska och norska regeringarna att uppmärksamma hundraårsminnet av den svensk-norska unionens fredliga upplösning genom att gemensamt anslå medel till utgivningen av ett historieverk i två band avseende perioderna 1814-1905 respektive 1905 . Det svenska uppdrog åt att i samverkan med RJ ansvara för projektets genomförande och kontakterna med den norska beställaren, Utdannings- og Forskningsdepartementet. förs-ta del författas av professor , , , medan ansvaret för den senare åvilar professor , . utges i såväl norsk som svensk språkdräkt och skall presenteras officiellt . anordnas en rad publika aktiviteter i form av konferenser, utställningar m.m. i såväl som . Dessa arrangemang samordnas av respektive regering. har därvid uppdragit åt Stiftelsen att samordna de svenska aktiviteterna. Även och kommer att högtidlighålla hundraårsminnet i form av utställningar och konferenser. Som ett led i deras förberedelser redogjorde forskningsdirektör för arbetet med utgivningen av 2005 för talman och stortingspresident . RJ har tillsammans med och Utdannings- og Forskningsdepartement genomfört upphandling av förlag i respektive land. Verkets båda delar skall utges på svenska och norska. I har detta uppdrag givits , och i utges verket av . Inför utgivningen inbjöd och RJ författarna, förlagen och beställarna till ett sammanträde på . Mötet leddes av och resulterade i att parterna enades om riktlinjer för avtal, teknisk utformning och tidplan för produktionen av 2005. har en vetenskaplig referensgrupp vari ingår såväl norska som svenska forskare. Den leds av professorerna , , och , . Programkoordinator är doktorstipendiat , Historisk institutt, . Gruppen har tagit initiativ till en rad nya forskningsuppgifter kring såväl själva unionsupplösningen som olika komparativa studier rörande samhällsutvecklingen i och efter 1814. Resultaten kommer bl.a. att redovisas i två antologier, som utkommer . Den första behandlar unionsupplösningen, medan den andra innehåller jämförande tematiska studier mellan de båda länderna avseende . Medel till antologiprojekten och kringaktiviteter har i omgångar beviljats av den s.k. Hundreårsmarkeringen 2005 A/S med totalt 3,9 miljoner NOK. RJ har genom olika beslut beviljat antologiprojekten (inklusive viss planering av ) sammanlagt 4,45 mnkr i anslag. Den anslag, liksom de av RJ beviljade medlen, förvaltas och administreras av Vokensåsen, . Som redovisats i föregående årsberättelser har RJ genomfört en rad nationella och internationella aktiviteter för att följa upp för kultur rapport skapande mångfald (1995), on Cultural Policies i och dess Action Plan on Cultural Policies for Development, och de tre seminarier som RJ anordnade vid konferensen. I Action Plan betonades bl.a. vikten av att stimulera utbytet av teorier, praktiska erfarenheter och forskning för att stärka kunskapsbasen rörande kultur och mänsklig utveckling. RJ har med anknytning härtill tagit initiativ till flera aktiviteter och projekt. Ett exempel är områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling (2001). Ett annat är boken : Tools for Cultural Policy and Development, författad av professor , (RJ, Sida & , 2002). Boken var ett resultat av ett flerårigt samarbete med Sida och en rad svenska myndigheter och organisationer och har rönt betydande internationell uppmärksamhet. RJ-seminarierna i resulterade även i ett samarbetsprojekt , som finansierades av RJ, , , Compagnia di , , och med Network of for Innovative Cooperation (NEF), , som administrativt organ. Projektets slutrapport : On Governance and Artistic Creativity in Europe utarbetades av ERICarts i och utkom . De ovan nämnda böckerna presenterades i för representanter för Europeiska kommissionen, och medlemmar i () och NEF. I har de båda RJ-projekten involverat flera forskargrupper genom workshops och konferenser, bl.a. vid Tema Q, Campus , i och universiteten i och . Arbetet och de av RJ uppbyggda forskarnätverken har väckt stort intresse hos , och Svenska . Sålunda medverkade professorerna samt forskningsdirektör i förberedelserna för, eller vid, . RJ bidrog också ekonomiskt till detta arrangemang, som samlade drygt 100 deltagare från alla världsdelar. Dessa aktiviteter har genererat fortsatt internationellt samarbete. RJ har sålunda beslutat samfinansiera tre projekt med i . De två första fokuserar kulturdimensionens roll i utvidgningen av den europeiska unionen: Enlargement of Minds, är den sammanhållande rubriken. Det formella samarbetet inleddes i form av ett seminarium på Forschungsstelle Osteuropa, , där RJ representerades av professor , , och . Projektet har därefter konkretiserats i form av en antologi () och ett stipendieprogram riktat till unga forskare inom det kulturpolitiska fältet. presenteras rapporten från och de första stipendierna delas ut. Båda aktiviteterna sker inom ramen för ECF:s 50-årsjubileum. Det tredje samarbetsprojektet gäller inrättandet av ett "European Observatory/Laboratory of Cultural Cooperation" och anknyter direkt till de nämnda rapporterna av och ERICarts. Detta syftar bl.a. till att dokumentera och vetenskapligt analysera utvecklingen inom det kulturpolitiska området på såväl nationell som europeisk nivå. Ett fristående "observatorium" kan bli ett viktigt instrument när det gäller att skapa insikt i samspelet mellan kultur och utveckling i det utvidgade . Flera av ledande stiftelser har beslutat att tillsammans med RJ stödja denna satsning. Stiftelsernas engagemang är tänkt att avse en pilotfas . Även den europeiska kommissionen har gjort utfästelser om att samarbeta med "laboratoriet/observatoriet". mottog RJ och Sida en ansökan om stöd till utgivningen av en ny World Culture Report. Förslaget gällde en årsbok, med förebilderna i och nedlagda World Culture Report. Förslagsställare var en internationellt ledande forskare, professor vid , och . Tanken på en publikation med den föreslagna inriktningen fanns med bland förslagen i Towards Cultural Citizenship, varför RJ och Sida beslutade att tilldela Anheier ett mindre anslag till en förstudie. Till bilden hör att Anheier med framgång lett utgivningen av en "Yearbook" (). Anheier presenterade tillsammans med professor , , resultatet av förstudien vid ett seminarium på RJ . De kunde därvid berätta att ytterligare finansiärer hade givit positiva signaler till att stödja projektet och att det engelska förlaget var villigt att förlägga boken. Den tänkta publikationen väckte stort intresse och allmänt gillande bland såväl de forskare som praktiker som deltog i seminariet. Både RJ och Sida fann förstudien lovande och har därför beslutat att bevilja respektive för till förberedelser av den första utgåvan av rapporten, som skall utkomma . Projektet kommer att genomföras i nära samverkan med en rad forskargrupper (i med bl.a. Tema Q och World Value Survey), UNDP, och det blivande "observatoriet" vid ECF. Stiftelsen () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom ett beslut i och genom en donation från Riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-års-jubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . fick nya stadgar, vilka innebar att stiftelsen blev en självständig finansiell aktör. I denna skepnad startades verksamheten med ett kapital om 1,5 mdkr. därefter har ytterligare donationer erhållits. Beträffande på vilket sätt ändamålet skall främjas, anges i de gällande stadgarna bl.a.: att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter som kräver snabba och kraftiga insatser särskilt skall uppmärksammas, att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning. beslöt att ytterligare en donation, om 1,5 mdkr, Kulturvetenskapliga donationen, skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria i vilken bl.a. följande användningsområden angavs: Etablering av forskningscentrum eller forskningsområden med internationell slagkraft, Stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner, Etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablering av ett internationellt forskarutbytesprogram, Befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering, Främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan /högskolor och andra verksamheter. Stiftelsen har sammanträtt fyra gånger . Dessutom genomfördes en styrelsekonferens . Styrelsens ledamöter ingår i beredningsgrupper tillsammans med representanter från universitet och högskolor. Dessa grupper bereder forskningsansökningarna vid två heldagssammanträden och lägger förslag till styrelsen. kunde anslag till sammanlagt 66 nya projekt och 54 fortsättningsprojekt beviljas. I ungefär 100 projekt fortsätter arbetet utifrån tidigare års beviljade medel. Styrelsens arbetsutskott har sammanträtt fem gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bl.a. delegerat att besluta om anslag till forskningsplanering, konferenser, seminarier, workshops, uppbyggande av vetenskapliga nätverk, forskningsplanering o.dyl. beviljades 68 ansökningar om sådana anslag. sker ansökan till RJ helt och hållet via Internet. Förutom att de sökande insänder sina projektansökningar elektroniskt arbetar också RJ:s beredningsgruppsledamöter och de externa sakkunniga via RJ:s hemsida. På grund av det finansiella läget beslöt styrelsen vid sitt majsammanträde att medel för nya forskningsprojekt ur Kulturvetenskapliga donationen ej skall utlysas . Vid styrelsekonferensen underströks behovet av att utnyttja ett sådant "rådrum" för en diskussion om hur RJ:s framtida forskningsstöd skall utformas för att maximera insatserna för att främja forskningen. Beredningsgruppen för Kulturvetenskapliga donationen genomförde en intern överläggning i dessa frågor, vilka även diskuterats i beredningsgrupperna och med utvärderingsgruppen. Stiftelsen arrangerar symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ samarbetar regelbundet med i sådana arrangemang. märks särskilt seminariet . Stiftelsen har även utgett ett antal skrifter. har sammanträtt vid nio tillfällen. RJ utvärderar och följer fortlöpande upp de projekt som beviljas medel. Efter avslutad projekttid skall en ekonomisk redovisning insändas till stiftelsen jämte en kort redogörelse för den vetenskapliga verksamheten samt de skrifter som projektet publicerat. görs dessutom mer omfattande projektbesök av respektive beredningsgrupp. har 23 projekt besökts. Ett antal stipendier har delats ut från donationer för medicinsk forskning och från för främjande av ömsesidigt forskarutbyte inom . RJ finansierar fyra forskarskolor: en i moderna språk, en i matematik med ämnesdidaktisk inriktning och en i Stillahavsasienstudier, samt en forskarskola med avsikten att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda. inrättar RJ s.k. områdesgrupper inom forskningsfält som bedöms som angelägna men ännu är svagt utvecklade eller inte är tillräckligt uppmärksammade, för att initiera och stimulera ny forskning. är tre sådana grupper verksamma: Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället, Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling samt Områdesgruppen för forskning om civilsamhället. I varje grupp ingår cirka tio forskare och två politiker. Ytterligare en områdesgrupp med inriktning mot offentlig ekonomi och samhällsorganisation planeras. Stiftelsen är genom engagemanget i (), Network of for () och m.fl. sammanslutningar en aktiv medaktör inom det europiska samarbetet, framför allt inom de sociala och kulturella områdena. har särskilt samarbetet med utvidgats, framför allt genom att RJ kontinuerligt samarbetar med Wissenschaftskolleg zu . Genom vd arbetar RJ aktivt inom CNERP (Svenska kommittén för en ny europeisk forskningspolitik) och har även arbetat i den internationella expertgruppen (, ERCEG), där varit huvudsekreterare. Gruppen avrapporterade sitt arbete . Styrelsen för beslutade att utvärdera sin verksamhet. Beslutet innefattade tre delar: 1) en bred analys och bedömning av RJ:s forskningsstödjande verksamhet, 2) RJ:s finansiella verksamhet och 3) delfinansiering av det s.k. 2004, som fokuserar de s.k. löntagarfondsstiftelsernas roll i det nationella forsknings- och högre utbildningssystemet. och de har som oberoende utredare gjort en utvärdering av stiftelsens finansverksamhet 1989-1996 och 1997-2002. Utvärderingen som avrapporterades slår fast att RJ med råge har infriat sina mål för kapitalförvaltningen under båda dessa perioder. Kapitalet växte real . Målet var då att minst realvärdesäkra kapitalet. Den årliga reala avkastningen 1997-2002 låg på vilket är dubbelt så högt som målet (realt). En mer grundlig analys har gjorts för genom att simulera utvecklingen av den faktiska portföljen mot en "normportfölj" enligt placeringspolicyn. slutsats är att den goda totalavkastningen beror på att aktieandelen i den totala portföljen hölls mycket hög under börsuppgångens senare fas. till enskilda delportföljer så har aktieportföljen gått relativt stark med en real avkastning på mot "normportföljens" , bl.a. beroende på en framgångsrik kortsiktig handel. Ränteportföljen har realt avkastat 1997-2002 jämfört för motsvarande "normportfölj". har påverkats positivt av en hög andel realränteobligationer. slår fast att fastigheter som tillgångsslag har bidragit positivt samt att dessa har haft en viss om än blygsam portföljutjämnande effekt. Utredningen visar också på att de interna förvaltningskostnaderna har varit låga, kring 0,1 %av det förvaltade kapitalet. Kostnaderna har genererats av förvaltningen i egen regi. I utredningen pekar även på att den högre avkastningen inte har genererats utan risk och utvärderingen innehåller en del rekommendationer till förbättrad riskkontroll framför allt med avseende på marknadsrisk och valutarisk. Utvärderingen av den forskningsstödjande verksamheten har påbörjats och resultatet kommer att på olika sätt presenteras . kommer att presenteras vid ett seminarium i och på en konferens vid . redovisar stiftelsen ett resultat (exklusive ej realiserade vinster) på . Därutöver har stiftelsen beviljat till forskningsmedel samt avsatt motsvarande för att bevara det reala värdet på donationerna. Stiftelsens direktavkastning i form av ränteintäkter och utdelningar uppgår till sammanlagt (198). Driftsöverskottet från fastig-heterna blev endast (23) beroende på att utgifterna för renoveringen av fastigheten 12 har kostnadsförts till ett värde av . Stiftelsens administrationskostnader uppgår till vilket motsvarar av årets genomsnittliga marknadsvärde på stiftelsens tillgångar. fastställdes för en reviderad placeringspolicy med mål att på lång sikt uppnå en framtida genomsnittlig årlig real avkastning om . Detta bedöms ge förutsättningar för en realvärdesäkring av stiftelsens förmögenhet och en aktiv utdelningspolitik. uppgår totalavkastningen till , vilket innebär att vi uppnått en avkastning som överstiger det långsiktiga målet. (Se även diagram 1 till 4 för historik.) Avkastningen har påverkats positivt av att vi har ökat andelen aktier från till av de totala tillgångarna. Vid inledningen av året hade stiftelsen en aktieandel som var lägre än vårt riktvärde vilket gav utrymme att köpa aktier då kursnivåerna var pressade. Stiftelsens aktieportfölj gav en totalavkastning på räknat på marknadsvärdet vid årets ingång. Totalavkastningen på svenska aktier var och på internt förvaltade utländska aktier , den sistnämnda betydligt högre än både världsindex och Europaindex. steg aktieindex (inklusive utdelningar) i som världsindex mätt i svenska kronor hade en uppgång på . jämförs den utländska aktieportföljen med Europaindex exklusive efter att tidigare ha haft MSCI Världsindex som jämförelseindex. Inom aktier och i den totala portföljen har vi valt att övervikta svenska aktier. Eftersom svenska aktier var den av våra tillgångsklasser som gav högst avkastning bidrog denna strategi till en högre avkastning. har vi successivt avyttrat en del av den svenska portföljen och omplacerat medlen i europeiska aktier. Inom kategorin utländska aktier har vi valt att reducera investeringarna i för att öka andelen i . avvecklade vi den amerikanska småbolagsportföljen, förvaltad av . De osäkra konjunkturutsikterna i kombination med en allmän räntesänkningspolitik från världens centralbanker gjorde att både de långa och korta räntorna föll till historiskt låga nivåer . har dock obligationsräntorna stigit beroende på minskad oro för den internationella konjunkturutvecklingen. Vid utgången av var den svenska femåriga statsobligationsräntan tillbaka på samma nivå som , . Räntan för ettåriga statskuldväxlar har sjunkit från till vilket innebär att riskfria placeringar ger en avkastning som är betydligt lägre än stiftelsens långsiktiga avkastningskrav. RJ:s ränteportfölj gav en avkastning på . Avkastningen har påverkats positivt av att vi i mitten av året reducerade ränteportföljens löptid och därmed räntekänslighet för att åter öka löptiden i takt med stigande obligationsräntor. har en stabilisering av företagens balansräkningar gjort att riskpremien på företagsobligationer minskat vilket också haft en viss positiv effekt på årets avkastning. har vi inom räntebärande placeringar valt att hålla en förhållandevis stor andel realränteobligationer vilket är ett tillgångsslag som passar stiftelsens långsiktiga behov av realavkastning. Stiftelsens fastigheter uppvisar en totalavkastning på - . Vi har drabbats av nedgången på kommersiella fastigheter i form av ökad vakansgrad och lägre marknadsvärden. Resultatet har också belastats av kostnader för renoveringen av Sånglärkan 12 samt att fastigheten varit outhyrd. Det negativa resultatet för det kommersiella fastighetsbeståndet har delvis kompenserats av att marknadsvärdet på RJ:s bostadsfastigheter ökat något vilket gör att den delen av portföljen uppvisar en totalavkastning på . redovisas hedgefonder som separat tillgång i balansräkningen. Dessa investeringar har tidigare ingått under aktier respektive räntebärande placeringar. Totalavkastningen på denna tillgångsklass, som utgör av de totala tillgångarna, blev .