frsrdg · GR04NR1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett gemensamt uppträdande i EU är inte liktydigt med nordisk blockpolitik utan ett budskap att man avser att samarbeta europeiskt så långt möjligt i varje enskild fråga där ett nordiskt samarbete innebär ett mervärde. har lämnat sitt bidrag till för den nordliga dimensionen 2004-2006 med förslag om en ökad nordisk insats för att förverkliga den nordliga dimensionen och stärka EU:s arbete i norra , som skall ses som ett uttryck för ett regionalt, gemensamt nordiskt agerande inom den europeiska ramen. Erfarenheterna av långvarigt arbete i de baltiska länderna ger god nytta, inte minst när det gäller miljöarbete och kunskapsutväxling. I samband med sessionen i beslöt hälso- och socialministrarna att etablera ett partnerskap för folkhälsa och livskvalitet inom ramen för den nordliga dimensionen. Partnerskapet skall bl.a. syssla med att förebygga folkhälsoproblem som smittsamma sjukdomar och alkoholmissbruk i närområdena. Deltagare är förutom de nordiska och baltiska länderna även och samt internationella organisationer. EU har å sin sida ett både politiskt och operationellt intresse av välfungerande regionala samarbetsstrukturer som kan avlasta EU:s egna institutioner och kapacitet. Det nordiska samarbetet blir på detta sätt en förstärkning av i EU. Den Nordliga dimensionen, som lanserades 1997, definieras som EU:s politik för utveckling i den nordliga delen av . Geografiskt sträcker den sig från till och från till nordvästra . Den nordliga dimensionen innebär dock mycket mer än EU:s Rysslandspolitik. I och med att , och blir medlemmar i överflyttas dock den nordliga dimensionens fokus till stor del till . presidium har haft möten om den nordliga dimensionen med Statsduma och Federationsråd samt med och också genomfört ett stipendieprogram för parlamentariker från . I Nordiska ministerrådets bidrag till EU:s nya handlingsplan för nordliga dimensionen 2004-2006 ingår bl.a. förslag om hållbar ekonomisk och social utveckling, handel och företagsamhet, infrastruktur och gränspassager, energi och miljö, kunskapssamhällets utveckling samt även samarbete mot organiserad brottslighet som trafficking (människohandel) och narkotikahandel. gav också ett flertal praktiska förslag till organisation och finansiering av insatser och lyfte fram andra regionala aktörer såsom Östersjöstaternas råd, och . Vid sessionen framfördes ministerrådets bedömning, att dess text satt tydliga spår i EU:s slutliga förslag. Presidiets talesman framhöll att dimensionen är ett politiskt begrepp som mer och mer handlar om att utveckla samarbetet med Nordvästryssland, och huvudsyftet är att främja en demokratisk samhällsutveckling och en hållbar ekonomisk och social utveckling i regionen. Även om det finns goda förutsättningar att främja samhandeln och att idéer och resurser kan mötas finns det ett antal hinder för genomförande av projekt, som tröga rutiner och oklara villkor, t.ex. juridiska och administrativa spelregler, som verkar avskräckande på investeringsviljan. temakonferens genomförs i samarbete med federationsrådet och statsduman och kommer bl.a. att fokusera på dessa problem. Konferensen äger rum i och huvudtalare är , talman. Konferensen öppnas av riksdags talman . Den vänstersocialistiska gröna gruppens isländske talesman pekade på att den nordliga dimensionen också omfattade det arktiska området. Av dimensionens fem nyckelfaktorer var tre, nämligen ekonomisk utveckling, mänskliga resurser och miljöskydd, de viktigaste i det arktiska området. Man måste också ge lokalbefolkningen, inklusive urbefolkningarna, möjlighet att delta i beslutsprocessen. Uppbyggnad av infrastrukturen, särskilt , skulle få positiv inverkan på utvecklingen av de mänskliga resurserna, t.ex. genom distansstudier, telemedicin m.m. 5 Närområdet - samarbete i Det parlamentariska nordiska närområdessamarbetet, som inleddes med de tre baltiska länderna redan innan dessa uppnådde sin självständighet, har senare kompletterats med ett samarbete med närområdena i nordvästra och håller på att ersättas av nya former av samarbete i hela den nordeuropeiska regionen. beskriver i sin rapportering sina åtgärder för att förstärka kontakterna och samverkan med Östersjöstaternas råd (), () och . Bakgrunden till dessa åtgärder är att de nordiska regeringarnas målsättningar - den nordiska nyttan - skall kunna kanaliseras och verkställas på effektivast möjliga sätt. och har beslutat pröva hur ett gemensamt arbete efter EU:s kommande gräns mot och skulle kunna utvecklas. Ett projekt, inriktat på cross-border-relationer, har bedrivits med bas i ministerrådets informationskontor i . Informationskontor finns dessutom i , och (med filialer i och karelska ). Förhandlingar pågår i om inrättande av ett informationskontor i . Överläggningarna vid sessionen präglades av att åtta länder i inom skulle komma att vara EU-medlemmar och den inverkan detta kunde bedömas ha på samarbetet, däribland det utvidgade och det nya gemenskapsinstrumentet för de nya medlemsländerna, . organiserades ett tredje NGO-forum i som ett steg på vägen till ett starkare civilt samhälle i regionen. Vid ett nordisk-baltiskt statsministermöte i samband med sessionen inviterades de baltiska länderna officiellt att delta i Nordiska investeringsbanken. På grundval av ett förslag från mittengruppen om miljö och livskvalitet i presenterade välfärdsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet samt miljö- och naturresursutskottet ett gemensamt utskottsförslag om en särskild handlingsplan för samarbetet med nordvästra vid sidan av existerande planer inom olika sektorer. De tre utskotten önskar en fortsatt markant och synlig insats i närområdet och att samarbetet med Nordvästryssland skall ytterligare förstärkas i enlighet med en välplanerad strategi med hänsyn tagen både till de lokala behoven och insatser av nordiska och övriga internationella samarbetspartner i området. Dessutom måste tillväxten i samarbetet med Nordvästryssland anpassas så att utfasningen i de baltiska länderna sker på ett rimligt sätt i takt med att normala grannlandsrelationer med de nya EU-länderna byggs upp. Handlingsplanen måste också utformas så att den på bästa sätt blir ett instrument i förverkligandet av strategin för EU:s Nordliga dimension. Samarbetet med nordvästra skall bidra till fortsatt utveckling av demokrati och hållbar ekonomisk utveckling längs EU:s nordöstliga gräns, med särskild inriktning på förbättrad miljö och förbättringar på det sociala och hälsomässiga området. Utskotten vill särskilt prioritera frågorna om hantering av radioaktivt avfall, vattenförsörjning och rening av spillvatten. Ämnen och samarbetspartner, både myndigheter och intresseorganisationer, bör identifieras och ryska partner bör tas med på både lokal/regional och federal nivå i samband med utarbetandet av strategin. Nordiska investeringsbanken och miljöinvesteringsbolaget bör konsulteras. Handlingsplanen måste inspirera den nordiska resursbasen att engagera sig i samarbete med Nordvästryssland, t.ex. vad gäller kompetensuppbyggnad och utvecklingsprogram för unga, för sakkuniga, för politiker och för ledare av intresseorganisationer. antog en rekommendation till ministerrådet om att inleda utarbetandet av en handlingsplan för ett förstärkt närområdessamarbete med nordvästra före utgången av 2004. Detta arbete har redan inletts och ett ministerrådsförslag förväntas bli presenterat vid 56:e session i . På förslag av medborgar- och konsumentutskottet antogs en rekommendation till ministerrådet att upprätta en stödordning för samarbete mellan politiskt aktiva nordiska och ryska unga inom existerande stipendieordning. Den parlamentariska utsåg som speciell rapportör för att se hur samarbetet med kan utvecklas. Viktigast är att stödja demokratiutvecklingen och att få till stånd ett gott investeringsklimat. Viktiga frågor är också hälsoförhållanden, sociala förhållanden och kriminalitet. 6 Gemensamt möte med i Det officiella parlamentariska samarbetet mellan och inleddes när nordiska parlamentariker deltog i Baltiska församlingens konstituerande möte. Gemensamma möten mellan och har hållits i , i och i . Praxis har utvecklats till att hålla gemensamma möten , omväxlande i och i . Det fjärde gemensamma mötet hölls i i anslutning till Lunds 900-årsjubileum som nordiskt ärkebiskopssäte. I ett gemensamt uttalande konstaterade de nordiska och baltiska parlamentarikerna att samarbetet mellan de båda organisationerna går in i ett intensivare skede. medför nya möjligheter för samarbetet i . Det nordisk-baltiska samarbetet har en central roll för att möta utmaningarna i norra och för att ge de små länderna i unionen en röst. Det kan också fungera som en pådrivare av regionalt samarbete inom EU. Kampen mot organiserad brottslighet, korruption, handel med kvinnor och barn och med narkotika framhålls som viktiga samarbetsområden för en fortsatt utveckling av demokrati och välfärd i länderna. Skydd av miljön med särskild fokus på samt beredskap mot katastrofer och terrorism är andra områden som skall framhållas i det fortsatta samarbetet. I debatten betonades att de nordiska insatserna i de baltiska länderna kommer att basera sig på partnerskap. Både parlamentariker och regeringsrepresentanter framhöll kampen mot den organiserade brottsligheten och narkotikan som en ödesfråga för demokratin. Vid Lundmötet noterades att samarbetet på detta område utvecklats från informationsutbyte till konkret praktiskt samarbete mellan polis och tullmyndigheter. Vidare välkomnades att regeringarna beslutat samarbeta i gemensamma arbetsgrupper kring konkreta politiska frågeställningar om IT och regionalpolitik. 7 55:e session i Statsministrarnas redogörelse och generaldebatt Statsminister utgick från den isländske statsministerns presentation av det isländska ordförandeprogrammet , som han fann vara en naturlig fortsättning på det svenska ordförandeprogrammet som satt fokus på integrationsfrågorna. Ytterst handlade det om att bättre utnyttja resurser, både mänskliga och ekonomiska, genom att se på hur man bättre skall ge invandrare möjlighet att bidra till våra samhällen genom att ta bort krångel och minska olika gränshinder och genom att öka samarbetet över med de nya baltiska EU-medlemmarna. Han gjorde en exposé över den nordiska välfärdsmodellen, som medför en unikt hög sysselsättningsgrad och kombinerar välfärd med ett effektivt genomförande av den inre marknaden. Den generella välfärdspolitiken, som förutsätter ett högt skatteuttag och höga offentliga utgifter, skapar frihet för den enskilde eftersom rättigheterna följer henne eller honom och inte är låsta till ett särskilt företag eller till en bransch. Välfärdsmodellen bidrar till sammanhållning eftersom den bygger på gemensamt ansvarstagande. Men den demografiska utvecklingen med åldrande befolkningar ökar trycket på våra ekonomier. Då krävs att vi bättre tar till vara den arbetskraft som finns men inte används. Vi måste arbeta brett med att öka integrationen av människor med utländsk bakgrund i arbetslivet. Satsningar kommer att krävas på kunskaper i språk, på insatser inom arbetsmarknadspolitiken, på utbildningen och på kampen mot diskrimineringen. Vi måste också bättre ta till vara globaliseringens möjligheter till tillväxt och utveckling. Det är därför naturligt att det nordiska samarbetet söker sig utåt, mot de baltiska staterna, mot och mot många andra. Ett stort antal nordisk-baltiska ministermöten hade ägt rum under det svenska ordförandeskapet, och regeringscheferna hade vid enats om att öppna en av de viktigaste nordiska institutionerna, Nordiska investeringsbanken, för baltiskt medlemskap. Avsikten är att balterna skall kunna vara medlemmar från . Många talare i den efterföljande debatten anknöt till statsministerns anförande och debatterade förhållandet mellan den nordiska välfärdsmodellen och det höga skattetrycket. Mittengruppens representant betonade att det finns en stark potential för att hävda en stark nordlig region med tre nordiska medlemsländer, två nordiska EES-länder och tre nya baltiska medlemsländer i ett utvidgat . Utmaningen är att stärka den nordliga dimensionen genom att fortsätta att bygga ut banden till de baltiska länderna. Målsättningen är att tillsammans bilda en stark nordlig region med som en länk mellan de gamla och de nya EU-medlemsländerna. Man bör verka för att på ett tidigt stadium i beslutsprocessen identifiera frågor där ett samstämt nordiskt agerande kan ge mervärde och öka genomslaget för nordiska ståndpunkter. Man bör även söka komma överens om gemensamma riktlinjer i viktiga politiska frågor, t.ex. regionalpolitik, narkotika och gränsöverskridande kriminalitet och agera samstämt för att konkretisera den nordliga dimensionen i samarbete med . Även vid 55:e sessionen följde man den praxis som grundlagts vid 48:e sessionen med spontana frågor enligt förebild från riksdag. Frågorna besvarades av samarbetsministrarna, för svensk del av . Ett stort antal svenska rådsmedlemmar utnyttjade tillfället att ställa frågor och få spontana svar av samarbetsministrarna. De ämnen som togs upp av frågeställarna var vid denna session främst gränshindersfrågor som svenska arbetares problem vid arbete i , överföring av pengar mellan länderna, studiestödsordningar, föräldrapenning vid flyttning till annat land och skatte-stöd till sjötrafiken. Även sociala frågor som alkoholbeskattningen och narkotikaförsäljningen i togs upp. I samband med sessionen utdelades Nordiska rådets priser vid en ceremoni i Gamle Logen i . Litteraturpriset tilldelades den svenska poeten, författaren och litteraturkritikern för diktsamlingen , musikpriset den norska samiska kompositören och sångerskan och natur- och miljöpriset den finländska natur- och miljöskyddsorganisationen ry. Debatterna i sin helhet återfinns i det tryckta protokollet från sessionen. Även den fullständiga texten till frågorna och svaren återfinns i det tryckta protokollet. presidium består av en president och högst 12 andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt tillser att rådets verksamhet samordnas med verksamhet i de nationella parlamenten och internationella organisationer. Presidiet behandlar även budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Prioriteringar har varit rivande av kvarstående gränshinder och minskad friktion för den fria rörligheten liksom även en starkare förankring av det nordiska samarbetet i de nationella parlamenten. Samarbetet med har varit högt prioriterat liksom och det nordiska samarbetets roll i ett nytt . Medlemmar av presidiet har bl.a. mött representanter för ryska och Statsduman och samt deltagit i Baltiska församlingens session i och hållit ett gemensamt möte med dess presidium. I samband med S:t deltog rådets president i ett möte med OSS parlamentariska församling. Presidiet har även mött representanter för och . Svenska representanter i presidiet har varit och . Vid 55:e sessionen valdes och tillsammans med till medlemmar i presidiet. valdes till rådets president och till den nyinrättade posten som vice president. Viktigare ärenden som presidiet förde fram till sessionen var ministerrådsförslaget om nordiska samarbetets budget samt redogörelse för planerna för det nordiska samarbetet, medlemsförslag om nordiskt filmpris och om en arbetsgrupp för realistiska ramar för framtidens nordiska samarbete samt presidiets eget förslag angående vice president i . 9 Utskotten och kontrollkommittén Inom kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor rörande kultur, dvs. allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt , frivilligsektorn. Därutöver behandlas utbildning, undervisning och forskning i utskottet. Svenska medlemmar har varit (ordförande), , Skånberg samt . Vid sitt junimöte informerades utskottet av Nordiska om den nordiska språkgemenskapens nya situation med engelska som ett andra språk och arbetsspråk, vilket leder till domänförluster i de nordiska språken. Utskottets sommarmöte hölls på , där utfrågningar genomfördes dels om idrotten som integrerande kraft i , dels om vuxnas lärande. Därutöver diskuterade utskottet gränshinder, bl.a. krav på språkprov för svenska medicinstudenter vid universitet i , vilket ledde till ett pressmeddelande från utskottet om att detta stred mot den nordiska tanken att främja internordisk språkförståelse, demokratisk språkpolitik och språksyn i . Utskottet informerades vid sitt septembermöte om att den danska regeringen uppgivit sitt krav på språkprov. Vid sitt aprilmöte i mötte utskottet Baltiska församlingens kultur- och utbildningsutskott. Vid mötet beslöts att inleda ett samarbete och om gemensamma aktiviteter . I det gemensamma arbetsprogrammet står att man vill skapa ett nordisk-baltiskt rum för högre utbildning inkluderande mobilitets- och stödprogram. Arbetsgrupper tillsattes av de båda utskotten. På förslag av Arbetsgruppen om har rådet antagit ett utskottsförslag om en ny handlingsplan för utbildning och forskning. Gruppen har också haft ett möte med Baltiska församlingens arbetsgrupp. Arbetsgruppen om kvalitet i skolan förberedde en konferens om skolans kvalitet med deltagande bl.a. från , de nordiska parlamentens utbildningsutskott och företrädare för skolor. Utgångspunkten för konferensen är att diskutera paradoxen att skolorna i i många länder ses som förebilder medan man i den offentliga debatten i kritiserar skolan. Ordförande i båda arbetsgrupperna är . Övriga frågor som behandlats av utskottet är bl.a. olika gränshinder såsom utbildning för unga i och nordisk tentamensgiltighet för högre utbildning. Utskottet har också lagt fram förslag om nordisk formgivning och design och om språkens domänförlust. Förslag som rör ungdom har haft stor plats på dagordningen, såsom förslag om idrotten som integrerande kraft, om rabattbiljetter för studerande och ungdom samt om nordisk uppläsningstävling - arbete med nordiska klassiker i . Samtliga dessa förslag resulterade vid sessionen i rekommendationer. Utskottet har även lämnat yttrande till presidiet om ett permanent nordiskt filmpris. Forskning är ett viktigt ämnesområde för utskottet, som tidigare föreslagit utarbetandet av en vitbok om utbyggnad av till en internationellt ledande forsknings- och näringslivsregion. På uppdrag av arbetade professor fram en sådan vitbok, , om nordisk forskning och innovation, som presenterades för rådet vid sessionen i . Nordiskt TV-samarbete är fortsatt på agendan och diskuterades vid det årliga mötet med de nordiska kulturministrarna i samband med sessionen. En särskild utredare har tillsatts för att närmare undersöka hur ett utökat nordiskt TV-samarbete kan se ut. Som ett led i utskottets strävan efter ett närmare samarbete med de nationella parlamentens utbildnings- och kulturutskott mötte utskottet representanter för kulturutskottet och utbildningsutskottet i riksdag och kulturutskottet i landsting . Mot bakgrund av rapporten i förändring arrangerades på initiativ av en serie konferenser om den nordiska kulturpolitiken, i vilka utskottets medlemmar deltagit. Syftet med konferenserna var att belysa likheter och olikheter i ländernas kulturpolitik, inkluderat de självstyrande områdena och det samiska kulturområdet. svarar för ärenden som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, bostadspolitik, familj, barn och unga samt narkotika. Svenska medlemmar av utskottet var från årets början och . Utskottet har främst arbetat med diabetesproblematiken, rusmedelsproblematiken (alkohol och narkotika) och beskattningen av pensioner (gränshinder). Tre utskottsförslag avgavs till sessionen. Vid sessionen antogs två rekommendationer på folkhälsoområdet på grundval av förslag av välfärdsutskottet, nämligen om förebyggande av diabetes i och om insatser mot narkotika och alkohol. Utskottet tog dessa initiativ på grundval av en utfrågning med sakkunniga respektive som en uppföljning och konkretisering av tidigare avskrivna rekommendationer. Som en uppföljning av rapporten om nordbornas rättigheter framlade utskottet ett förslag om beskattning av pensioner och principerna för förtidspensionering, som också utmynnade i en rekommendation från sessionen. Arbetsgruppen för barn och unga har varit i verksamhet under ordförandeskap och vid utskottsmötena rapporterat om hur arbetet fortskridit. Gruppen har avlagt besök i , , , , och . Utskottet var representerat vid Västnordiska rådets temakonferens i Västnorden, där dess ordförande var en av huvudtalarna. Ett gemensamt möte med Baltiska församlingens motsvarande utskott hölls i Palanga i . I samband med Lundmötena arrangerade utskottet ett seminarium om bekämpningen av narkotika tillsammans med medborgarutskottet och två utskott från . sommarmöte hölls i , där utskottet även besökte det regionala sjukhuset, ett barnhem, ett mottagningscentrum för gatubarn samt representanter för stad. Ett möte hölls också med frivilliga hjälp- och biståndsorganisationer verksamma i med omnejd. Utskottet ansvarar för ärenden rörande demokrati, mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, konsumentfrågor, säkra livsmedel, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), lagstiftning, invandring och flyktingar samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar har varit , , och . I anslutning till utskottets möte i arrangerades ett miniseminarium om konsumentfrågor. Vid seminariet föreslog statsrådet att utarbetandet av det nya handlingsprogrammet på konsumentområdet borde ske i dialog mellan och . Medborgar- och konsumentutskottet fann initiativet mycket positivt och tillsatte en arbetsgrupp under ledning av som förberedde inspel till handlingsprogrammet i form av en rekommendation om handlingsplan för Nordiska ministerrådets konsumentsektor . Utskottet har fortsatt arbetet med frågorna om prostitution och handel med kvinnor, vilket resulterade i två rekommendationer vid den 55:e sessionen, dels en rekommendation om åtgärder mot prostitution och handel med kvinnor med innebörden att länderna bör vidta gemensamma åtgärder i arbetet mot prostitution och kvinnohandel, utarbeta etiska regler för offentligt anställda och militärer i utlandstjänst och arbeta för en harmonisering av lagstiftningen, dels en rekommendation om förebyggande åtgärder och utredning om åtgärder mot prostitution och handel med kvinnor som avser bl.a. åtgärder inom ramen för närområdesprogrammet. På medborgar- och konsumentutskottets förslag antogs även rekommendationer om spridning av filmen i skolor i de nordiska länderna och i skolor i närområdena. Utskottet behandlade även förslag om stödordning för politiskt aktiva nordiska och ryska unga som resultaterade i en rekommendation. Som ett led i utskottets arbete med samernas ställning som urfolk och minoritet i det nordliga genomförde medborgar- och konsumentutskottet en studieresa i i varvid utskottet mötte representanter för Samisk Parlamentarisk Råd i Karasjok samt Samisk Høgskole och Nordisk Samisk Institutt i Kautokeino. Utskottet ansvarar för ärenden som rör villkoren för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Svenska medlemmar i utskottet har varit , Per , , ordförande, och . Utskottet behandlade ett förslag om ett nätverk för nordiskt riskkapital. Med anledning av utskottets förslag antog presidiet en framställning om Business nätverk. Projektet kom snabbt i gång och rekommendationen kunde avskrivas redan vid den 55:e sessionen . Utskottet har vidare behandlat ett förslag om nordiskt samarbetsorgan för möbelindustrin.