frsrdg · GR04RJ1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett projekt, förvaltat av , arbetar vidare med den fortsatta översättningen av Heliga uppenbarelser till engelska för utgivning på under ledning av docent , . I detta sammanhang kan också nämnas att RJ stött en rad arrangemang i anslutning till . En av de stora satsningarna var den internationella konferens som genomfördes i under ledning av professor och f. ambassadören fil. RJ har också avsatt infrastrukturmedel för att stödja det fortsatta arbetet med Values Social Survey. Detta projekt finansieras tillsammans med och för arbetsliv och socialforskning. Materialet som insamlas återspeglar individuella värderingar inom områden som demokrati, politik, ekonomi, arbetsliv, familj, könsroller, migration, religion, moral, social tillit, etc. Den longitudinella uppläggningen och den stora täckningen gör studien mycket relevant för en rad humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner. stöds även ett mindre projekt inom ramen för Social Survey Program. har kunnat möta en ökad efterfrågan från forskarsamhället på anslag till större konferenser eller mindre seminarier och uppbyggnad av vetenskapliga nätverk. Styrelsen avsätter särskilda medel till sådana ändamål, vilka kan sökas fortlöpande över året via RJ:s hemsida. Ansökningarna spänner över ett stort fält: bidrag till internationella konferenser i , arbetskonferenser rörande nya forskningsområden, seminarieverksamhet eller förberedelser av nya forskningsprogram och projekt. Många av dessa ansökningar inges parallellt till RJ och andra forskningsfinansiärer. Som en del av dessa initierande insatser anordnar RJ regelmässigt egna symposier och seminarier, ibland tillsammans med andra forskningsstödjande organ inom eller utom landet. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Dit hör exempelvis RJ:s mångåriga stöd till utgivningen av Forskning & Framsteg och stöd till föreningen . avsatte budget för att stödja forskningsinitiering, konferenser, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 124 sådana ansökningar varav 68 av dessa kunde beviljas anslag, det vill säga en "success rate" på . Bland de många beviljade anslagen kan nämnas "The Royal Colloquium on Mountain Areas: A ", som ägde rum vid naturvetenskapliga station . Kollokviet, som leddes av konung , närmade sig frågan om bergslandskap från ett mångvetenskapligt perspektiv. Den internationella skaran forskare belyste frågan från existentiella, kulturella, biologiska, ekonomiska, såväl som klimatologiska infallsvinklar. I linje med sitt uppdrag stöder en rad forskningsaktiviteter, vilka behandlar problem av allmänt samhälleligt intresse. Det är därför mycket viktigt att forskningsresultaten även blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt, bl.a. inom ramen för forskningsinitiering, försökt medverka till att ett sådant informationsutbyte underlättas. har flera nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. Exempel på denna typ av insatser är den utställning som Livrustkammaren i samarbete med vid öppnade med anledning av dess 375-årsjubileum. Utställningen kallades "tur & retur. Svenska folkets kungaminnen", vars syfte var att redovisa forskning om hur svenska folket har uppfattat och uppfattar sina kungar. har även medel beviljats Forum 2004 som skall bli det första paneuropeiska mötet för vetenskap och teknologi. Forumet som skall äga rum i har målsättningen att presentera spetsforskning, att skapa debatt om vetenskapen och skapa en mötesplats för forskare, medier, industrin, det politiska fältet och representanter från utbildningsområdet, men också att öka förståelsen och intresset för vetenskap och teknologi ibland allmänheten. Mötet är tänkt att inkludera upp till 3 000 deltagare. har deltagit i finansieringen av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royaltyer från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 127 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. I nu gällande stadgar för RJ anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från den avlidne hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgick /04 till ca 15,7 mnkr. Avkastningen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc-stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar". Nuvarande stipendiater är och , , sektionen för geriatrik. Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till 2,5 mnkr och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Det samlade marknadsvärdet uppgick till ca 4,7 mnkr. Avkastningen av denna donation skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s.k. post doc-stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren". Nuvarande stipendiat är , . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Juryn för urval av de svenska stipendiaterna har bestått av professorerna (ordf.), , , och med verkställande direktören som föredragande. Den tredje stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Vid en prisceremoni i uppmärksammades fyra mottagare av stipendierna ur . Stipendierna utdelades till: Fil.dr , vid . Han är inbjuden till Humboldtuniversitetet i för att arbeta med den inledande studien till ett större projekt som skall handla om individuellt självbestämmande, autonomi, och problemen med att förena detta med en politisk ordning i form av ett statligt våldsmonopol. Teol.dr , vid med projektet . Han är inbjuden till vid i . Det tredje stipendiet, vars mottagare utsågs av medlemmar i , delades mellan: , historiker vid Università degli Studi di Tre, för en jämförande studie av riksbankerna i , och , , Università Degli Studi di , för en magisteruppsats om de svenska forskningsstödjande fondernas arbete. Stipendierna om vardera överlämnades av , hustru till framlidne . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. Forskarskola i moderna språk Jubileumsfonds forskarskola i moderna språk har avslutat sitt fjärde studieår. Forskarskolans styrgrupp gjorde sin årliga granskning av doktorandernas studieresultat och gjorde då bedömningen att majoriteten av dem kommer att disputera senast under /05. Två av de 32 doktorander som ursprungligen antogs har avbrutit sina studier. Anslagen till de återståendes doktorandtjänster har - med ett undantag - utbetalats i sin helhet. Inga tilläggsanslag till förlängning av doktorandtjänster kommer att beviljas. Vad gäller studietakten bör nämnas att några av doktoranderna redan från början arbetat efter en femårig studieplan innefattande tjugo procents institutionstjänstgöring. Andra har blivit försenade i förhållande till sina studieplaner beroende på barnsbörd och föräldraledighet eller sjukdom. Det har inte heller saknats exempel på att någon råkat i svårigheter till följd av valet av avhandlingsämne eller problem med handledning etc. Vid denna typ av svårigheter har forskarskolans koordinator, med styrgruppens stöd, tagit kontakt med doktoranden och institutionen i fråga för att finna en för alla parter konstruktiv lösning på problemen. har två deltagare i forskarskolan glädjande nog avlagt sina doktorsexamina. Den förste var , italienska, , som disputerade i franska språket. vid samma institution och i samma ämne blev den andra och disputerade . Forskarskolan har letts av en styrgrupp bestående av professorerna , ordförande, , koordinator, , , , och , med forskningsdirektör som representant för . Styrgruppen och koordinatorn kommer att avsluta sina uppdrag i och med utgången av . En första uppföljning av forskarskolans resultat skall presenteras för styrelsen . En mer omfattande utvärdering av forskarskolan i moderna språk, liksom RJ:s övriga forskarskolor, bör anstå . Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning För att stärka matematikämnet i skolan beslutade att satsa som ett engångsanslag på en nationell forskarskola i matematik med ämnesdidaktisk inriktning. Forskarskolan kommer att få stor betydelse för att påskynda framväxten av detta i ännu ganska outvecklade forskningsfält. Forskarskolan startade sin verksamhet . Totalt deltar 20 doktorander som antogs som doktorander som de började i forskarskolan. Doktoranderna har sin hemvist vid tio olika högskolor/universitet från i norr till i söder. I de flesta fall finns doktoranderna vid matematiska institutioner. Könsfördelningen bland doktoranderna är jämn. Femton av doktoranderna finansieras från RJ:s anslag och fem via utbildningsvetenskapliga kommitté. Anslaget från VR gällde ursprungligen men har efter förnyad ansökan förlängts . De tre första doktoranderna avlade sin licentiatexamen och följs av några som planerar sin licentiatexamen . Flera av doktoranderna går direkt på doktorsexamen, och alla genomför studierna i normal takt. Ett par avhopp har skett och de doktoranderna ersätts av nyantagna. Handledningen sker i samverkan mellan matematiker, matematikdidaktiker och pedagoger. Många av institutionerna har anlitat utländska forskare inom matematikdidaktik som biträdande handledare för att stärka miljöerna. Ett nära samarbete om handledning sker bl.a. med , i . Flera gemensamma kurser har givits inom forskarskolan. gavs en kurs i matematikhistoria med didaktisk profil vid . Vid gavs en kurs om artefakter (böcker, laborativt material, tekniska hjälpmedel) i matematikutbildning. Alla kurser som ges inom forskarskolan behandlar olika aspekter av matematikdidaktiken som forskningsfält. Kurserna bedrivs genom sammandragningar på kursorterna med förberedelser, uppgifter och seminarier på hemmainstitutionen som stöd. Lärare är inbjudna specialister, i många fall utländska forskare med den breda kompetens och långa erfarenhet som krävs för att göra ämnet rättvisa. Även har möten hållits med forskarskolans handledare, ibland gemensamma med doktoranderna. Uppslutningen på doktorandernas kurser och på handledarmötena har varit mycket god. Utvärderingar har visat att forskarskolans program är uppskattat och att det passat väl in i doktorandernas individuella studieplaner. Forskarskolans kurser och seminarier är öppna också för andra doktorander. Ledningsgruppen för forskarskolan består av tio personer utsedda av . Forskarskolan har en koordinator som arbetar på halvtid med den uppgiften. Ledningsgruppens ledamöter har utsetts att vara mentorer för doktoranderna. Syftet är att ledningsgruppen genom en tätare kontakt skall kunna stödja miljöerna ytterligare och att ledamöterna på så sätt får en bättre inblick i verksamheten. Som mentorer till doktoranderna skall de komplettera det stöd som doktoranderna får inom institutionen och av externa handledare. beslutade styrelsen för att i samverkan med av högre utbildning och forskning (STINT) göra en satsning för att stärka den vetenskapliga kompetensen i beträffande Stillahavsasien. Satsningen har formen av ett program innefattande forskarskola, gästforskarprogram, tidsbegränsade postdoktorala befattningar, internationella konferenser och aktiviteter för att bygga nätverk mellan svenska forskningsmiljöer och universitet i . Som ett första steg i arbetet anslog RJ 2,6 mnkr till finansiering av förberedelser och koordination samt två postdoktorala tjänster. RJ lämnade ett stöd om och kommer fortsättningsvis att tillskjuta ytterligare medel. STINT beslutade att stödja programmet med . Professor , vid i , har varit programmets koordinator fram till och dess sekreterare och administrativa resurs. tillträdde professor som koordinator med (STINT) som sekreterare. Styrgruppen består som tidigare av professorerna , , ordförande, , i , och , . Professorerna har avgått och ersatts av professorn i historia vid och professorn i freds- och konfliktforskning vid . Som representant för RJ har forskningssekreterare varit adjungerad i styrgruppen, och STINT har representerats av direktör . Styrelsen samlades till överläggning i och fastlade då en ny strategisk handlingsplan. har styrgruppen efter utlysning och ansökan utsett innehavarna till den andra omgången med doktorandtjänster inom forskarskolan. Fyra nya tjänster tillsattes. Forskarskolan har sammanlagt tio doktorandtjänstinnehavare. Dessa doktorander följer såväl gemensamma kurser som ordinarie kurser vid sina hemmainstitutioner. De gemensamma kurserna är även öppna för studenter från de övriga nordiska länderna inom detta fält. Ytterligare en post doc-tjänst har tillsatts. Nio forskare sökte tjänsten. hölls SSAAPS:s första "summer school" på Klubbensborg i under ledning av professor . Temat var "Globalisation and Localisation in the Asia-Pacific" och behandlades av olika inbjudna seniora forskare, däribland professorerna , , och , SOAS, . En tjugotal forskarstuderande deltog varav sju SSAPPS-doktorander. Programmet har också avsatt medel för en svensk årlig konferens rörande forskning med anknytning till Stillahavsasien. Arrangörskapet för dessa konferenser kommer att växla mellan olika universitet. hölls konferensen i och hade temat . Värdinstitution var och Sydöstasienstudier vid . I konferensen deltog 92 forskare varav 11 var utomsvenska deltagare. Professor , , höll den inledande föreläsningen och 44 papers från en rad olika vetenskapliga discipliner presenterades under konferensen (jfr . Ett antal gästforskare har inbjudits för kortare och längre vistelser vid olika universitetsinstitutioner i . har , bl.a. genom att anordna egna konferenser, uppmärksammat museernas roll i forskningen om vårt kulturarv (se t.ex. Kulturarvet, museerna och forskningen, 1999). Som ett utflöde av dessa aktiviteter kom RJ snart att uppmärksammas på behovet av att stärka den vetenskapliga kompetensen bland de museianställda och att härigenom stimulera till ökad forskning på material i museernas samlingar. Detta var utgångspunkten för styrelsens beslut att anslå till ett forskarutbildningsprogram för museianställda. Initiativtagare och sökande var docent , landsantikvarie i och f.d. styresman för och professorn i agrarhistoria , SLU. erbjöd sig att förvalta anslaget och i sin egenskap av ansvarsmuseum ansvara för skolans ledning och administration. På förfrågan från museets styresman medgav RJ att satsningen gavs namnet för museianställda. RJ:s anslag täcker kostnaden för tio doktorandtjänster , alltså tjänstgöring. tillsköt sedan medel för ytterligare en doktorandtjänst. Tjänsterna konstruerades så att innehavarna skulle bedriva fullständiga doktorandstudier och disputera , som de förblev anställda på sina ordinarie arbetsplatser, där de skulle ha tjänstgöring på respektive grundtjänst. Doktorandtjänsterna söktes i öppen konkurrens, och bland 86 sökande utvaldes elva av dem att ingå i forskarskolan. Sedan dessa antagits till forskarutbildning av respektive universitet startade forskarskolan med teori- och metodkurser. Då samlades doktoranderna . I enlighet med forskarskolans studieplan har doktoranderna även likaledes varit samlade till tematiska läskurser och redovisningsseminarier. Liksom vid forskarskolans start samlade styrgruppen doktoranderna, deras arbetsgivare och vetenskapliga handledare till en konferens på . Syftet var att stärka och underhålla kontakterna mellan alla berörda parter och ge tillfälle till information och diskussion. Konferensen inleddes med att doktoranderna och styrgruppens ledning fick tillfälle att presentera forskarskolan för kulturminister . Detta var bl.a. ett led i styrgruppens ambitioner att söka säkerställa en av staten finansierad fortsättning på forskarskolan. I samma ärende har representanter ur styrgruppen även uppvaktat och . Verksamheten har liksom tidigare letts av en av RJ och utsedd styrgrupp. I denna har ingått docent , ordförande, professorerna , och , , , styresman , , docent , forskningsdirektör, , och fil. , , sekreterare och koordinator. Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Områdesgruppen har sammanträtt samt arrangerat en större konferens. Det första sammanträdet arrangerades . Då redogjorde professor och för arbetet med "ett studie- och forskningsprogram om lärandeprocesser" som stöds av och . Med utgångspunkt i den genomförda utvärderingen av av utbildning och forskning () diskuterades RJ:s gjorda och eventuellt kommande satsningar på "miljöstöd". presenterades även den bok som på initiativ av områdesgruppens arbete framtagits av för att belysa vardagsverkligheten på universitet och högskolor: Allt : Åtta journalisters perspektiv på högskolan. arrangerade områdesgruppen ett seminarium på Krusenbergs herrgård till RJ:s avgångne ordförande professor ära. Temat för seminariet var "- A Historical Parenthesis?". Efter ett välkomstanförande av RJ:s VD vidtog den första sessionen som modererades av professor , . Professor , förutvarande rektor vid och förrförre ordförande, talade under rubriken . I paneldiskussionen deltog professorerna , , , , , och , , . Den andra sessionen modererades av professor , , och där talade professor under rubriken . I panelen deltog professorerna , samt , , . Den tredje sessionen hade temat och modererades av professor , . Huvudtalare var rektor professor , . I panelen diskuterade , , professor , , och professor , . Dagen avslutades med en middag med f. statsministern som speaker. Kongenialt med den historiska miljön på Krusenberg underhöll en kvartett ur Orphei Drängar. Den fjärde sessionen hade temat "Has a Future in Europe?". Professor , , var moderator och professor från var huvudtalare. I panelen debatterade professor , förutvarande rektor vid , samt rektorerna och professorerna , , och , . Avslutningsvis gav seminariets festföremål professor några avslutande reflektioner. Vissa av föredragen och inläggen kommer bearbetade att ges ut i bokform. sammanträdde områdesgruppen och fick en utförlig information om utbildningsprojektet "Globalization: Culture and Education in the New Millennium" av och , , och representanter för deras samarbetspartner . Bland annat diskuterades även pm "Evaluating Evaluations: The impact of changing state science policies and practises on scientific research strategies and outcomes. An outline for a comparative research programme" samt vidarefördes diskussionen från förra sammanträdet om gruppens fortsatta och avslutande arbete. utkom det sista numret av - nyhetstidningen för vetenskap, forskning och utbildning. Initiativet till denna "tidning för kunskapssamhället" togs av inom ramen för områdesgruppens verksamhet. Tidningen begärdes i konkurs . Föreningen med uppgift att "skapa en öppen dialog mellan allmänhet och forskare" har stötts av RJ. Områdesgruppen för forskning om kultur, säkerhet och hållbar samhällsutveckling Områdesgruppen har sammanträtt . Ett av årets fokus har varit de inledande processerna med att stärka landets olika forskningsmiljöer inom gruppens ansvarsområde. Områdesgruppen har tillblivelse haft anledning att besöka och lära känna de forskningsmiljöer som är knutna till gruppen. , områdesgruppens ordförande, har också aviserat möjligheten att söka planeringsanslag i syfte att konkretisera respektive miljös forskningsprofil. Således har , , och beviljats medel för att stärka dessa profiler. För del handlar det om forskningsmiljön runt Gamla Torget där ett flertal enheter är belägna och som lämpar sig för flervetenskapliga studier av grundläggande fenomen. Forskningen avser mer bestämt fred, demokrati och mänskliga rättigheter och den mekanism som eventuellt kan få dessa tre grundläggande värden att samverka och ömsesidigt förstärka varandra. När det gäller går satsningen under beteckningen "Issues", som utgör en gemensam tematik vilken skulle kunna förena humanvetenskapliga forskningsgrupper vid . Den hållbara utvecklingens globala rättvise- och fördelningsfrågor lyfter fram en central dimension inom ett redan prioriterat fält, som det skulle ge forskarmiljön i en egen profil. Forskning om förhållanden i de fattiga länderna har länge varit en viktig del av forskningen inom den samhällsvetenskapliga fakulteten vid . Som en del av detta arv vill man nu utveckla ett ramverk för forskningssamverkan på temat . Gruppen föreslår en betoning på dessa grundläggande behov och ett studium av de strukturella förhållanden som skapar orättvis tillgång till dem. I arbetar man för en samverkan inom ramen för . Globalisering är en mångfasetterad process som pågår på en rad olika områden. Det komplicerade samspelet mellan ekonomi, politik, kultur och miljö blir en utgångspunkt för samarbetet i , vilket ställer samhällsvetenskaperna inför stora utmaningar och kräver en ny förståelse av vår tids globala sammanhang. Året inleddes med en stor nationell konferens i på temat "Fattiga & rika. Aktuell utvecklingsforskning och dess villkor i ", vilken arrangerades av Sida. Områdesgruppen representerades av rektor , som tillsammans med chefen för , , öppnade konferensen. Professor talade på temat mång- eller tvärvetenskap inom utvecklingsforskningen och gav i den avslutande panelen sin syn på utvecklingsforskningen ur ett forskningsfinansieringsperspektiv. Samarbetet med FN-systemet har fördjupats. deltog och professor , , i ett möte med chefen för . Syftet med mötet var att inleda processen att länka samman det av RJ stödda projektet (WVS) med UNDP:s arbete - i synnerhet att använda data från WVS i den årligt utkommande . deltog för fondens räkning professor i ett möte med representanter för organisationer och regeringar som stöder FN:s Millennium Develpoment Goals. Vid mötet som hölls i i informerade och professor om hur arbetet med millenniemålen fortskrider samt förde diskussioner om hur arbetet kan utvecklas framöver. har områdesgruppen också odlat kontakter med FN:s Fredsuniversitet och dess rektor professor . Fredsuniversitetet har som målsättning att fungera som en konfliktförebyggande institution och att skapa fredliga kulturer världen över genom utbildning. svarade för ett möte med vetenskapliga referensgrupp i samarbete med och dess direktör , som var värd för sammankomsten. Referensgruppen - som bestod av 14 forskare från samtliga världsdelar, inklusive områdesgruppens egen representant professor - skall vara vägledande för Fredsuniversitetets fortsatta arbete och komma med synpunkter på nuvarande och framtida satsningar.