frsrdg · GR04ER1 · 2004-01-01 00:00:00 — Arbetsgruppen syftar också till att bana väg för en politisk dialog för att få slut på konflikten. Arbetsgruppens första rapportör avgick som protest mot beslutet att under de rådande förhållandena genomföra folkomröstningen i . Han efterträddes senare av (). En folkomröstning om en ny tjetjensk författning hölls och presidentval . i samråd med andra internationella organisationer ansåg att det inte fanns förutsättningar att övervaka dessa val. har haft människorättsexperter i . Deras mandatperiod har förlängts i taget. Uppdraget är att kartlägga omfattningen av och ta vittnesmål om brott mot de mänskliga rättigheterna. där experter arbetar har registrerat tusentals klagomål från tjetjenska medborgare. söker aktivt stödja en demokratisk utveckling på . Som sista land på blev och , f.d. , medlem . Demokratiska institutioner är avgörande för både den politiska och den ekonomiska återuppbyggnaden, liksom för den lokala förvaltningen och det humanitära arbetet. Vid uppbyggnaden av demokratiska institutioner på vill församlingen ge en framskjuten roll. Kosovo står tills vidare under FN:s administration. söker upprätthålla ett multietniskt samhälle. Trots att valen 2001 och 2002 har fört provinsen några steg närmare demokrati är det uppenbart att det tar att uppnå en situation där stabilitet, grannsämja och framtidstro råder. En serie parlamentariska konferenser om stabilitetspakten för sydöstra utgör ett samarbetsprojekt mellan och församlingar och . Den första konferensen ägde rum i , den andra i , den tredje i och den fjärde i . I en debatt uttryckte församlingen sitt stöd för detta samarbete (dok. 9638, res. För att uppnå politisk stabilitet, fred och regional säkerhet behövs snabb ekonomisk utveckling, samarbete mellan länderna på och integration i europeiska samarbetsstrukturer. Församlingen noterade dock att vissa av stabilitetspaktens projekt framskrider i en alltför långsam takt. På grund av kulturella band till har betraktat länderna i södra som tillhörande och därmed har de fått anhålla om medlemskap i organisationen. Församlingen hade dock räknat med att ett med-lemskap i skulle främja samarbetet mellan de tre länderna i Kaukasienområdet. Att en sådan utveckling inte har tagit fart har skapat besvikelse. Församlingen är orolig över den politiska och ekonomiska situationen i södra och föreslår kulturellt samarbete för att påverka stabiliseringen i området (dok. 9736, rek. En annan debatt vid aprilsessionen handlade om bidrag när det gäller att utveckla energiresurserna vid (dok. 9635, res. allmänna val övervakades av . De internationella valövervakarna och oppositionen talade om oegentligheter och rösträkningen drog ut . Det kaotiska valet ledde till en fördjupad kris i och till presidentens avgång. I ett pressmeddelande vädjade församlingens president till de politiska parterna att avstå från våld och efterlyste en lösning inom ramen för konstitution. förberedde ett presidentval till . Parlamentsval skall hållas . Även om det fanns tveksamhet om det var den rätta tidpunkten för tillträde blev och medlemmar . och regeringar förväntades redovisa framsteg när det gällde demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Ökade möjligheter till en fredlig lösning på problematiken kring spelade en central roll för och inträde. har undertecknat och ratificerat ett flertal av konventioner, antagit en ny vallag och en lag beträffande politiska partier. Efter att ha kritiserats hårt ratificerade protokoll nr 6 om avskaffandet av dödsstraffet. Församlingen har krävt att bristfälligheter i rättsväsendet särskilt när det gäller garantier för domarnas oberoende ställning rättas till. Ytterligare krav gäller lagstiftning om en ombudsmannainstitution, mediefrihet och lokalt självstyre. Resoluta åtgärder behövs för att utrota korruptionen. Krav som ställs som standard för demokratiska val uppfylldes inte, enligt ett pressmeddelande från församlingens president. Den långsamma reformtakten när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i har kritiserats av församlingen, särskilt förekomsten av politiska fångar. Det är oacceptabelt att en medlemsstat har rättspraxis som tillåter frihetsberövande på politiska grunder. Snabba åtgärder har krävts särskilt för att uppfylla kraven på yttrandefrihet, föreningsrätt och separation av statsmakter. Azerbaj-dzjan har bara delvis efterlevt sina åtaganden när det gäller att ratificera konvention mot korruption. har dock uppfyllt vissa av sina åtaganden i bl.a. inrättat en ombudsmannainstitution. har gett experthjälp för att reformera lagstiftningen om en konstitutionell domstol samt om en civilrättslig och straffrättslig processordning. gick till valurnorna för att välja president. Valet blev en besvikelse. Förekomsten av våld efter valet, exempelvis häktning av journalister och oppositionsledare, överdrivet polisvåld mot demonstranter och konfiskering av oppositionella tidningar gav president anledning att uttrycka sin djupa oro för vilja att respektera normer. 2.5.7 Kampen mot terrorismen Kampen mot den internationella terrorismen har varit ett återkommande tema efter terrorattacken mot som upplevdes som ett direkt hot mot den öppna demokratiska samhällsmodellen och de grundläggande värden som slår vakt om. Församlingen har fördömt terrorism som ett hot mot internationell fred och säkerhet. har antagit flera konventioner som syftar till att bekämpa terrorism, t.ex. den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism (ETS nr 90), den europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24) och den europeiska konventionen mot IT-relaterad brottslighet (ETS nr 185). Arbetet med att göra konventionerna slagkraftigare resulterade i ett tilläggsprotokoll till konventionen om bekämpande av terrorism som är . Församlingens yttrande debatterades vid januarisessionen (dok. 9649, yttrande nr. Det nya protokollet gör det möjligt för observatörsländer att ansluta sig till konventionen. En följd av den internationella kampen mot terrorism har blivit att många länder i snabb takt genomdrivit skärpta lagar. Det finns dock en risk för otillräckligt underbyggda beslut när ärenden forceras fram. har uttalat att vid antagandet av antiterroristlagar i medlemsländerna gäller det att försvara fundamentala mänskliga rättigheter, inte att underminera dem. En debatt om fångar på Guantánamobasen berörde denna problematik. Även om är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Den tilltagande globaliseringen påverkar i hög grad utvecklingen i de europeiska länderna. roll bör vara att föra den internationella dialogen framåt och förvandla konfrontation till dialog. Med sin värdegrund har goda förutsättningar att delta i en debatt om globaliseringens olika dimensioner. Handelspolitiskt samarbete och roll i världsekonomin var ett aktuellt tema vid församlingens januarisession (dok. 9295, res. Till aktualiteten bidrog WTO:s avslutade möte i och början av en ny treårig handelsrunda. Församlingen ansåg att det globala handelspolitiska regelverket har bidragit positivt till ekonomisk till Dock behövs åtgärder som ger gynnsammare villkor så att de får tillgång till marknader i de industrialiserade länderna. 2.6 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ETS nr 5) undertecknades 1950. Konventionen övervakas av . Domstolen för de mänskliga rättigheterna är permanent. Domstolens domare arbetar på heltid i . är sammansatt av domare, en från varje land som tillträtt . Regeringarna föreslår domarkandidater som sedan väljs av den parlamentariska församlingen. Domarnas mandatperiod är . Vid inrättandet av den nya domstolen 1998 valdes dock hälften av domarkåren , i syfte att möjliggöra en successiv förnyelse av domstolens sammansättning. , som varit den svenska domaren i och dess vice ordförande, gick i pension . Advokat valdes vid aprilsessionen som den nya svenska domaren. Med utvidgning har antalet domstolsärenden ökat kraftigt. Upprepade varningar har framförts i parlamentarikerförsamlingen om att riskerar att förlora sin trovärdighet om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter. Församlingen har i flera sammanhang påpekat bristen på resurser när det gällde arbetet med MR-frågorna. Risken finns att förlorar något av den respekt det åtnjuter. Det är medlemsländernas gemensamma ansvar att garantera att domstolen även fortsatt kan arbeta effektivt. 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet Rätten till liv är en av de mänskliga rättigheterna. Respekt för liv tillhör grundläggande värderingar. Därför ställer kategoriska krav på dödsstraffets avskaffande och har som mål att avskaffa dödsstraffet inte bara i utan i hela världen. Förekomsten av dödsstraff i några medlems- och observatörsländer har varit ett ständigt föremål för intensiv bevakning i församlingen. Sedan råder moratorium på tillämpningen av dödsstraff i samtliga medlemsstater. Församlingen har kritiserat tillämpningen av dödsstraffet i observatörsländer och och krävt dess avskaffande. Ärendet debatterades återigen vid junisessionen. /04 hade 43 av rådets 45 medlemsstater ratificerat tilläggs-protokoll nr 6 till som förbjuder dödsstraff (ETS nr 114). De länder som ännu inte har ratificerat tilläggsprotokollet är och och men moratoriet gäller. ratificerade Bosnien och och tilläggsprotokollet och Det turkiska parlamentet ratificerade tilläggsprotokollet . Ett totalförbud mot dödsstraffet genom ett tilläggsprotokoll till (ETS nr 187) trädde i kraft . Tilläggsprotokollet nr 13 kompletterar det förbud mot dödsstraff i fredstid som funnits . För de stater som ratificerar det nya tilläggsprotokollet blir dödsstraffet förbjudet även i krigstid och när det råder fara för krig. som står utanför är det sista landet i som fortfarande verkställer dödsstraff. Församlingen anordnade ett se-mi-narium i om avskaffandet av dödsstraffet. 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut De till anslutna staterna förbinder sig att erkänna domstolens obligatoriska jurisdiktion. Att verkställa domar är av stor betydelse och utgör en väsentlig del i den europeiska mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna. Det faktum att flera av domar efter avgörandet inte blivit verkställda riskerar att underminera det system som byggts upp under . Det är därför med stor oro församlingen följt utvecklingen och uttalat sig i ärendet. För att ta itu med problemet har församlingen föreslagit att ministerkommittén intar en striktare hållning mot de medlemsländer som brister i verkställighet av domar. Församlingen har vidare rekommenderat bl.a. att europeisk domstolspraxis införlivas i den nationella lagstiftningen och att myndigheterna i medlemsländerna effektiviserar verkställigheten av domar. Vissa ändringar krävs i och ett reformarbete har inletts. Det juridiska utskottet har utarbetat en rapport om en domstolsreform. Ett seminarium kring detta tema anordnades i . var en av föredragshållarna. Hon underströk i sitt tal att rätten för en enskild person att väcka en fråga betraktas som grundval och får inte försvagas. I EU-staterna utövas beslutanderätten också av Europeiska unionen. Däremot är EU-myndigheterna och deras verksamhet inte bundna av konventionen så länge EU inte har undertecknat den. Församlingen har åtagit sig att regelbundet följa domarnas verkställighet. Således är verkställigheten av domarna från en återkommande punkt på dagordningen för det juridiska utskottet och församlingen. 2.6.3 Mekanismen för att skydda de mänskliga rättigheterna Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr och annan omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning (ETS nr 126) antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga medlemsstater och är således juridiskt bindande i hela Europarådsområdet. Den kommitté, CPT, som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. mittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar kandidaterna och valet sker i ministerkommittén. första representant var som efterträddes 1995 av . utsågs till representant i CPT men han avsade sig senare uppdraget på grund av hög arbetsbelastning. Europarådsdelegationen presenterade sin kandidatlista till byrån , och ministerkommittén utsåg jur.kand. till den svenska posten i CPT. Mandatperioden är med möjlighet att omväljas en gång. kommissarie för de mänskliga rättigheterna inrättades . Den första kommissarien är (). Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas. , International Criminal Court, ICC, är en fristående domstol med uppgift att genomföra utredningar och ställa personer inför rätta som begått allvarliga brott mot folkrätten. Domstolens tillkomst är ett viktigt steg för att säkra de mänskliga rättigheterna och att undvika straffrihet för grova brott mot den humanitära rätten. ICC:s första domare och chefåklagare utsågs . Parlamentarikerförsamlingen har ett flertal gånger debatterat inrättandet av domstolen och ställt sig bakom den. Hotet mot domstolen till följd av agerande debatterades av församlingen under junisessionen. ovilja att ratificera konventionen och agerande i för att tillfälligt undandra FN-personal från vissa stater från domstolens jurisdiktion har väckt oro. Dessutom har ingått avtal med en rad enskilda länder för att förhindra att amerikanska medborgare utlämnas till ICC. Parlamentarikerförsamlingen kritiserade agerande som riskerar att underminera förtroendet för domstolen. 2.6.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män verksamhet för att utveckla jämställdhet mellan kvinnor och män är ett väsentligt led i organisationens arbete för att främja en pluralistisk demokrati, förankrad i rättsstatens principer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet för frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt . Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet bl.a. genom att anordna seminarier, kon-ferenser och utfrågningar. I församlingens egen krets är den kvinnliga representationen () inte tillfredsställande. Församlingen har antagit en lång rad rekommendationer som handlar om några av de värsta formerna av kvinnoförtryck och diskriminering som förekommer i . frågor i debatter om sexslavhandel, våld mot kvinnor, hedersmord och rätten till födelsekontroll. 2.7 Sociala, ekonomiska och kulturella frågor m.m. Församlingen är parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och . Rapporter om verksamheten inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning. Det ingår i roll att fokusera på de mest utsatta samhällsgruppernas villkor och rättigheter. Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar och tvångsförflyttade. Församlingen behandlar minoriteternas ställning ur olika perspektiv. debatterades bl.a. en rapport om skyddet för teckenspråk (dok. 9738, rek. Genom att officiellt erkänna teckenspråket kan, enligt församlingen, integreringen av döva i samhället underlättas. Bland andra minoriteter har romernas utanförskap i samhället lyfts fram. Verkligheten för romerna är dyster. har beslutat skapa ett europeiskt organ för romerna som kan stärka deras röst. Utskottet för kultur-, vetenskaps- och utbildningsfrågor presenterade bl.a. en rapport om yttrandefrihen i europeiska medier. Rapporten pekade på flera länder där medier utsätts för trakasserier och där våld mot journalister förekommer. delar parlamentarikerförsamlingen ut ett pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett aktivt och föredömligt sätt arbetat för att stärka samarbetet i . har ett underutskott som fungerar som priskommitté. I en skrivelse till kommuner och landsting uppmanade Europarådsdelegation tillsammans med CLRAE:s svenska delegation kommuner och landsting att delta i tävlingen om Europapriset 2003. Priset gick till i . En svensk kommun, , fick en utmärkelse, den europeiska hedersflaggan. årliga museipris 2003 tilldelades ett arkeologiskt museum i i . Parlamentarikerförsamlingen gästades av president , president , president , premiärminister , premiärminister , premiärminister , premiärminister , premiärminister , Europaminister , kulturminister , kulturminister Achaari, kulturminister , EU:s jordbrukskommissionär , statssekreterare för handikappfrågor , EU:s särskilde samordnare för stabilitetspakten i sydöstra , generalsekreterare , president , IOM:s generaldirektör , presidenten i , den mexikanska senatens talman och serbisk-montenegrinska parlamentets talman . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande och utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på parlamentarikernas frågor. 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (m), delegationens vice ordförande () , () fr.o.m. 2003-03-13 valdes till vice ordförande i församlingen session. () valdes till ordförande i gruppen för den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) . Ordföranden företräder delegationen i det ständiga utskottet. Vid förhinder kan han utse en ställföreträdare. Dessutom ingår de politiska gruppernas ordförande ex officio i det ständiga utskottet. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. Ombuden och ersättarna var fördelade på församlingens tio fackutskott. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. Ombuden och ersättarna var års session fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottsersättare inom parentes). Ständiga utskottet: , (ex officio) Politiska utskottet: , (, ) för relationer med icke-medlemsländer: för förstärkning av demokratiska institutioner: Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: , (, Kerimo , fr.o.m. 2003-03-13) för mänskliga rättigheter: () (båda ) Utskottet för ekonomi och utveckling: , Högmark (, ) för internationella ekonomiska relationer: för utveckling av turistnäringen: Högmark Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: , (, ) för barnfrågor: () för hälsofrågor: () Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: , 1:e vice ordförande, , fr.o.m. 2003-03-13 (, ) för migrationsfrågor: () för befolkningsfrågor: () Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Högmark, ) för kulturarvet: Högmark för vetenskap och etik: för ungdoms- och sportfrågor: Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: Högmark, (, ) för hållbar utveckling: (Högmark) för jordbruks- och fiskefrågor: Högmark () Utskottet för jämställdhet mellan könen: () om våld mot kvinnor: () Utskottet för procedurfrågor och parlamentarisk immunitet: () Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): , Vidare har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-utskottet för ordföranden i politiska grupper (): , Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : Den socialistiska gruppen (, SOC): , , , , , Kerimo , fr.o.m. 2003-03-13, Det (Group of Peoples Party, EPP/CD): Högmark, Liberala gruppen (Liberal, Democratic and LDR): , Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL): 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1 Granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden 9651, direktiv ) redogjorde för verk-samheten i utskottet . Tio länders åtaganden har varit föremål för granskning: , , , och , , , , och , och . Verksamheten i utskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. informerar församlingen om den uppföljning som föranleds av granskningen. Meningen har varit att granskningsarbetet i de två organen skall vara kompletterande, och samspel mellan dem sker i en gemensam kommitté där uppföljningsverksamheten diskuteras. Viss överlappning har varit svår att undvika. menar dock att begränsade resurser bör användas på ett effektivt sätt inte minst för att överlappande funktioner skapar förväxling i de granskade länderna. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de granskade länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Även valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens ad hoc-delegationer för valövervakning. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan granskningsutskottet och sex medlemsländer (, , , , och ). Vid aprilsessionen rapporterade granskningsutskottet om uppföljningen av hur de demokratiska institutionerna fungerar i (dok. problem var av särskild aktualitet då landet tog över ordförandeskapet i för en halvårsperiod . Att skulle representeras av ett land vars demokrati ifrågasatts i omvärlden hade väckt vissa betänkligheter. En orsak till den politiska instabiliteten i är tvisten om utbrytarrepubliken ställning. Transnistrien förklarade sig självständigt . har försökt lösa problemet såväl på egen hand som med det internationella samfundets hjälp. Målet är en politisk lösning på Transnistriens ställning i den moldaviska republiken. Den inrikespolitiska situationen i dominerades länge av tvisten mellan presidenten och parlamentet. /demonstrationer som gällde regeringens förslag till en ny språklag med syfte att stärka det ryska språkets ställning i . Fattigdomsrelaterade problem är särskilt märkbara i , fattigaste land. behöver internationell hjälp för att kunna stabilisera ekonomin och förbättra den sociala situationen för en stor del av befolkningen. Landets regering måste också ta itu med en utbredd korruption, vapenhandel och handel med människor. har tagit emot experthjälp från vid flera lagreformer, men det arbetet är ännu inte avslutat. Församlingen har erbjudit experthjälp bl.a. för att ändra parlamentets procedurregler. Lagen om radiobolaget har reviderats. Utskottets rapportörer noterar en relativ förbättring i den politiska stämningen men ser anledning att påminna om oppositionens givna roll i en demokrati. På grund av det kommunistiska partiets överväldigande majoritet förekommer det knappast någon politisk debatt i parlamentet. En ny lag om politiska partier har genomgått ett antal omformuleringar och lär förbli föremål för ytterligare omskrivningar. En annan lag som handlar om parlamentarikers status har antagits. Rapportörerna anser att en garanti om det parlamentariska mandatet oåterkallelighet måste införas i konstitutionen. Församlingen fortsätter att granska åtaganden som Europarådsmedlem. Församlingen har vid åtskilliga tillfällen fokuserat på missförhållanden i . Vid höstsessionen debatterade församlingen granskningsutskottets rapport om hur efterlever sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 9852, rek. 1622, res.