frsrdg · GR04RRS10 · 2004-01-01 00:00:00 — styrelses framställning angående uppföljningen av kriminalvårdens klienter Sammanfattning har genomfört en granskning av uppföljningen av kriminalvårdens klienter. Resultaten har redovisats i rapporten (RiR 2004:5) Återfall i brott eller anpassning i samhället - uppföljning av kriminalvårdens klienter. har beslutat att slutsatserna av denna granskning skall överlämnas i form av en framställning till . Styrelsen vill med denna framställning betona betydelsen av långsiktig, individbaserad uppföljning av kriminalvårdens klienter, något som har sak-nats inom kriminalvården. En sådan uppföljning skulle väsentligt förbättra erfarenhetsåterföringen till kriminalvården. Därmed ökar möjligheterna att välja effektiva kombinationer av åtgärder - inklusive frigivningsförberedelser - för att förbättra klienternas anpassning till samhället och minska sannolikheten för återfall i brott. Styrelsen föreslår att begär att regeringen återkommer till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av granskningen. Med hänvisning till de motiveringar som framförs under styrelses överväganden föreslår följande: Uppföljningen av kriminalvårdens klienter tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anför om att regeringen skall återkomma till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av granskning av uppföljningen av kriminalvårdens klienter. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), () och (). Medborgarnas trygghet och tilltro till rättssamhället påverkas av hur effektiv kriminalvårdens verksamhet är och om kriminalvården når sina mål. Kostnaderna för den svenska kri-mi-nalvården uppgick till . Antalet kli-en-ter har ökat . Klienterna har i allt högre grad miss-bruks-pro-blem och psy-kiska problem. Målen för kriminalvården har fastlagts av (prop. 2000/01:76, bet. 2000/01:JuU21, rskr. 2000/01:198). En central upp-gift för kriminalvården är att minska återfall i brott. Kri-mi-nalvårdens insatser skall också kunna följas upp även efter fri-giv-ning---en. Det är vä-sentligt att kriminalvården samråder med andra be-rör-da myn-dig-heter, organisationer och enskilda personer som kan främ-ja klienternas an-pass---ning i samhället. Mot denna bakgrund har granskat vilka svagheter och brister som finns i uppföljningen av kriminalvårdens klienter när det gäller målen - att minska återfall i brott och att främja klienternas anpass-ning i samhäl-let. Den centrala del av anpassningen som utgörs av klienternas möjlighet till laglig fö-r-sörj-ning har varit vägledande för granskningen i denna del. granskning innefattar en genomgång av nuvarande uppföljningssystem samt en kritisk granskning av detta. presenterar i detta sammanhang statistiska bearbetningar och analyser av en typ som inte tillämpats på detta område. Dessa bearbetningar visar hur kriminalvården skulle kunna arbeta med fördjupad uppföljning. Ett viktigt nytt angreppssätt har varit att uppskatta klienternas anpassning till samhället med hjälp av data om lagliga inkomstkällor (inkomster av arbete, arbetslöshetsunderstöd, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, sjukersättning, föräldrapenning, socialbidrag etc.). Grundtanken är att möj-ligheten till laglig försörjning har stor betydelse för om tidigare straffade personer återfaller i brott eller ej. De viktigaste iakttagelserna i rapporten är följande: Kriminalvården följer inte upp alla sina klientgrupper. De klienter som friges från anstalt, utan övervakning, omfattas inte av någon regelbunden uppföljning när det gäller anpassning i samhället, exempelvis om de har laglig försörjning inför frigivningen. () uppföljning görs inte på in-di-vid-nivå. Det innebär att resultatet inte kan kopplas till de insatser som klienten varit föremål för. Inom KVS pågår dock ett arbete med att bygga upp ett system för individuppföljning. Information om återfall i brott eller anpassning i samhället tas inte fram per frivårdsområde. Resultatinformation av detta slag kan där-för inte kopplas till de insatser som har gjorts i res-pek--tive frivårdsområde. Därmed minskar möjligheten att sprida goda exem-pel. De klientadministrativa systemen är ännu inte fullt utvecklade. De kan därför inte användas för att koppla gjorda insatser till upp-nåd-da re-sul-tat. Inom KVS pågår dock ett arbete med att utveckla sys-te-men. De viktigaste rekommendationer som framför med anledning av granskningen är följande: Regeringen bör ställa utökade och preciserade krav på myndig-he-ter--nas (, , och , BRÅ) återrapportering när det gäller uppföljningen av klienternas återfall i brott och an-passning i samhället. Gjorda insatser skall kopplas till uppnådda resultat. Regeringen bör ge BRÅ i uppdrag att producera och samordna stati-stik som belyser anpassningen i samhället för personer som lämnat kriminalvården. Som ett första led i detta arbete borde myndigheter med ansvar för dessa frågor delta i för statistik. () uppföljning skall omfatta samtliga klienter (från både anstalt och fri-vård). KVS har ett ansvar för att för-be-reda frigivningen från anstalt. Upp-följningen av anpassningen i samhället bör även omfatta klienter som friges direkt från anstalt utan övervakning. Om klienterna saknar laglig försörjning vid fri-giv-ningen riskerar andra tidigare gjorda insat-ser i form av t.ex. pro-gram-verk-samhet att bli verkningslösa. Uppgifter om återfall i brott och anpassning i samhället bör tas fram även per frivårdsområde. Resultaten bör användas för att sprida goda exempel så att verksamheten kan utvecklas. En sådan uppföljning och återföring av resultat kan ske med hjälp av befintliga register. KVS klientadministrativa system behöver vidareutvecklas. All in-for-mation om gjorda insatser skall registreras och kunna sam-man-stäl-las för varje klient. På så sätt kan de klientadministrativa sys-te-men användas för att koppla gjorda insatser till resultat. Information om varje klient som återfaller i brott bör återföras di-rekt till klienternas kontaktpersoner. På så sätt kan uppföljningen användas för att utveckla verksamheten, bland annat när be-hand-lings-planer upprättas. I detta sammanhang bör sekretessfrågan klar-göras. har som en av sina uppgifter att besluta om de framställningar och redogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporter inom området effektivitetsrevision ger anledning till. Styrelsen har mot denna bakgrund funnit att slutsatserna av den granskning som genomfört angående uppföljningen av kriminalvårdens klienter skall överlämnas till i form av en framställning. Styrelsen vill i anslutning därtill särskilt understryka följande. Brottsbekämpning och brottsförebyggande åtgärder är centrala samhällsuppgifter. Kriminalvårdens arbete är också föremål för regelbunden uppmärksamhet från . har behandlat ett stort antal motioner om kriminalvårdsfrågor (bet. 2003/04:JuU18). En parlamentarisk utredning - den s.k. (dir. 2002:90) - arbetar f.n. med en genomgripande översyn av regelverket för kriminalvården. Ett av de huvudområden som skall behandlas i utredningen gäller kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete. Till utredningens uppgifter hör även att överväga hur en ordning för dokumentation, uppföljning och utvärdering kan främjas genom den nya regleringen. möjligheter att direkt styra kriminalvårdens insatser är begränsade. Frågor om kriminalitet och återfall i brott har dock stort allmänintresse, och har ett befogat intresse för fördjupad information om dessa frågor. De brister i kriminalvårdens uppföljning som uppdagats i granskningen förtjänar enligt styrelsens bedömning att uppmärksammas av . Styrelsen vill också peka på det väsentliga i att kriminalvårdsorganisationen på ett systematiskt sätt ges möjlighet att lära av erfarenheten för att därmed utveckla sina arbetsmetoder. Styrelsen föreslår att begär att regeringen skall återkomma till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av granskning av uppföljningen av kriminalvårdens klienter. 2003/04:RRS10 granskning granskning 2003/04:RRS10