ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GR04JO2 · 2004-01-01 00:00:00 — Förstärkt sekretesskydd för vissa uppgifter i ombudsmäns personaladministrativa verksamhet Bakgrund Enligt 7 kap. 11 § fjärde stycket sekretesslagen (1980:100) och 1 a § sekretess-förordningen (1980:657) gäller sekretess med s.k. omvänt skaderekvisit för upp-gifter om enskilds bostadsadress, hemtelefonnummer och personnummer i den personaladministrativa verksamheten hos bl.a. domstolar, åklagarmyndigheter och polismyndigheter. Kriteriet för att en myndighet skall hänföras till denna grupp, där de anställda åtnjuter särskilt kvalificerat sekretesskydd för vissa person-uppgifter, är att personalen (de anställda själva eller deras närstående) särskilt kan riskera att utsättas för våld eller annat allvarligt men om sådana uppgifter röjs. De anställda hos ombudsmän torde löpa lika stor risk som sina kolle-ger vid vissa myndigheter inom rättsväsendet att utsättas för våld, hot om våld eller annat allvarligt men på grund av förhållanden i deras yrkesverksamhet. Detta förhållande har på ett tydligt sätt aktualiserats , då ett stort antal befattnings-havare hos JO (ombudsmän, handläggare och administrativ per-sonal) utsatts för drastiska och upprepade hot avseende liv och hälsa, riktade mot dem själva och deras anhöriga. Enligt min mening bör samma sekretesskydd för uppgifter om de anställdas bostadsadress, hemtelefonnummer och personnummer gälla inom JO:s personaladministrativa verksamhet som inom motsvarande verk-samhet vid bl.a. myndigheter inom rättsväsendet. Jag vill särskilt framhålla att det inte med fog kan hävdas att allmänhetens rätt till tillgång till sådana person-uppgifter bärs upp av något starkt offentlighetsintresse. Med stöd av ombudsmäns rätt enligt 3 kap. 8 § första stycket riks-dagsordningen (1974:153) att väcka förslag hos samt med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att gällande lag ändras så att sekre tesskyddet för upp-gif-ter om de anställda i ombudsmäns personaladministrativa verk-samhet kommer att överensstämma med det som gäller i motsvarande verk-samhet vid myndigheter bl.a. inom rättsväsendet. Av konstitutionella skäl måste den föreslagna ändringen göras i lagform, eftersom rege-ringen inte i förordning får besluta om begränsningar i offentligheten hos myn-digheter under . En möjlig lagteknisk lösning är att 7 kap. 11 § fjärde stycket sekretesslagen genom beslut av ges följande ändrade ly-delse. Sekretess gäller i annat fall - - - uppgiften röjs. Vidare gäller hos Riksda-gens ombudsmän, samt i den utsträckning regeringen därutöver föreskriver, sekretess i personaladministrativ verksamhet - - - närstående lider men. Jag har i detta ärende samrått med mina kolleger justitieombudsmännen , vilka ställt sig bakom försla-get. 2003/04:JO2 Bakgrund
frsrdg · GR04RRS5 · 2004-01-01 00:00:00 — styrelses redogörelse angående granskningen av Stiftelsen verksamhet De grundläggande reglerna om finns i regeringsformens 12 kap. 7 §. Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. innehåller mera precisa bestämmelser om inriktningen av granskning. Enligt lagen (3 §) skall inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för Stiftelsen . Av samma lag framgår (10 §) att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen skall lämnas till senast efter det att årsredovisning har lämnats. Av lagen (2002:1023) med instruktion för framgår (4 §) att riksrevisorerna gemensamt beslutar om fördelningen av granskningsområden mellan sig liksom om verksamhetens inriktning och organisation samt om arbetsordning. Enligt samma lag (5 §) beslutar riksrevisorerna var för sig i sina granskningsärenden. Av arbetsordning framgår att riksrevisor ansvarar för den årliga revisionen av Stiftelsen . Lagen med instruktion reglerar också styrelsens roll. Enligt lagen (12 §) beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut i granskningsärenden avseende effektivitetsrevisionen samt revisionsberättelsen över bl.a. Stiftelsen . har genomfört granskning av Stiftelsen årsredovisning för . Resultatet framgår av bifogade revisionsberättelse. Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god revisionssed granska stiftelsens årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. bedömer att årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen och att styrelseledamöterna inte har handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), Per () och (). har granskat Stiftelsen årsredovisning, beslutad av styrelsen , för . Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för räkenskapshandlingarna och förvaltningen. Det är ansvar att enligt god revisionssed granska stiftelsens årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Revisionen har utförts enligt god revisionssed. Detta innebär att revisionen har planerats och genomförts i syfte att erhålla rimlig grund för att bedöma huruvida årsredovisningen är rättvisande. Granskningen har sålunda avsett ett urval av väsentliga transaktioner och förvaltningsbeslut. Genomförd revision har gett en rimlig grund för nedanstående uttalanden. Årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen och ger därmed en rättvisande bild av stiftelsens resultat och ställning i enlighet med god redovisningssed. Styrelseledamöterna har inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande.