frsrdg · GR04JO1 · 2004-01-01 00:00:00 — 000602 skickades i stället en besökstid till socialsekreterare med syfte att reda ut situationen. 000605 ringde L.P. och avbo-kade tiden. Hon in-formerade även om de skäl som låg bakom varför hon valde att studera utan studiemedel och försörjde sig genom deltidsarbete. Beslut om eftergift gällande återbetalningsskyldig-het fattades därefter. fattades beslut i L.P:s ärende om återkrav gällande re-dan beviljat försörjningsstöd för juli månad . För många av de stu-derande som söker försörjningsstöd gäller att de får ferie-arbete efter att de har ansökt om ekonomiskt bistånd. Av den anledningen informeras de noggrant innan beslut om bistånd fattas att försörjningsstöd är återbetalningspliktigt, helt eller delvis, i det fall den stu-derande får ett feriearbete. De får även information om att informera förvaltningen om de får arbete. tog 000701 kontakt med förvalt-ningen och informerade om att hon hade slutat sin praktik på grund av att hon hade fått feriearbete. Förutsättningarna för det ursprungliga beslutet hade därmed ändrats och utgjorde grund för det senare beslutet om återkrav. hade fått besked om arbetet före 000621 hade det ursprung-liga beslutet om bistånd beviljats mot återkrav. I L.P:s fall har kontakter skett både skriftligt och muntligt . Brev har under vissa perioder inte kunnat besvaras omgående, då arbete med återkravsärenden inte har kunnat prioriterats fram-för ansökningar om Detta har gjort att handlägg-ningen av L.P:s ärende har fördröjts, vilket nämnden beklagar. Av journalen framgår att information har lämnats om varför bi-ståndet har lämnats mot återkrav. Först fick nämnden sådan information av L.P. att ett eftergiftsbeslut kunde fattas. Av de upp-gifter som tidigare lämnats av L.P. framgick inte varför hon inte studerat med studiemedel . I övrigt kan tilläggas att resurs-förstärkning har skett gällande handläggning av åter-krav, varför situationen avsevärt har förbättrats . vänder sig mot att nya uppgifter har lagts till på en under-tecknad blankett. Hon anger dock inte specifikt vilken blankett hon syf-tar på. Principen är att inga nya uppgifter eller ändringar görs av social-förvaltningen på en undertecknad ansökan eller dylikt. På ansöknings-blanketten för juli kan exempelvis nämnas att vissa förtydliganden har gjorts av socialsekreteraren med angivande av sin signatur vid note-ringen. Noteringarna har syftat att underlätta handläggningen inte att förvanska innehållet i L.P:s uppgifter. frågar sig huruvida återbetalningsbeloppet hade justerats om hon inte hade klagat. I nämndens uppgifter ingår bland annat att hand-lägga återkravsärenden korrekt. I slutet av skickas en in-betalningsavi med det återbetalningspliktiga beloppet till alla stude-rande som har beviljats försörjningsstöd mot återkrav. Information läm-nas även i ett bifogat brev om att kravet kan vara för högt beroende på storleken på inkomsterna . Den studerande ombedes därför lämna in inkomstuppgifter för eventuell justering av återkravet. Alla ärenden gällande återkrav gås igenom på nytt när nya uppgifter kommer in och en ny bedömning görs utifrån den nya information som har lämnats. En förutsättning för en korrekt bedömning är att den en-skilde lämnar adekvat information om sin situation. Grunden för efter-giftsbeslutet i L.P:s fall grundar sig på den information hon har lämnat. Principerna för återkrav gällande utgivet försörjningsstöd till studerande följer de regler som gäller återkrav som sådant och som stadgas i social-tjänstlagens 33 §. När en studerande har fått feriearbete under som-maruppehållet och behöver försörjningsstöd i avvaktan på kommande lön beviljas biståndet som förskott på kommande ersättning i form av lön. Lönen utbetalas oftast eller när höstterminen har börjat. Studiestödet är avsett att täcka försörjningsbehovet under terminstid, inte retroaktivt för sommaren. Däremot utgör lönen extra er-sättning och som egentligen skulle ha täckt den studerandes försörjning när försörjningsstöd utgick. Om den studerande av nå-gon anledning inte kan återuppta studierna faller grunden för sommarens återkravsbeslut. I dessa fall behövs lönen/lönerna för att täcka kom-mande behov. Individuell bedömning görs alltid utifrån varje individs specifika behov. undrar om det är riktigt att skriva uppgifter i journalen som inte stämmer. På ett separat papper som är fogat till skrivelsens bilagor skriver L.P. att hon inte har fått brev som i journalanteckningar 991229 och 000103 uppges ha skickats till henne. I anteckningen från 991229 står dock inte att något brev skickats till L.P., däremot in-kom brev från henne. 000103 inkom brev från L.P. och i journal-anteckningen står att brev skickats till henne med begäran om ytterli-gare uppgifter. Någon kopia på brevet har inte hittats, varför något brev troligen inte blev skickat även om det var handläggarens avsikt. Angående att många personer har varit inblandade i ärendet är olyckligt men också en följd av att det är personalomsättning på socialförvaltning-ens tjänster. har ansökan om försörjningsstöd handlagts av den särskilda mottagningen för studerande. Därefter har ärendet handlagts i socialbidragssektionens ordinarie verksamhet. Re-sursfördelningen gällande en socialsekreterare som på ansvarar för återkravsärenden är ett försök att korta ner handläggningstiden i dessa ärenden samt att få kontinuitet i handläggningen. yttrade sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. trädde en ny socialtjänstlag i kraft (2001:453). Den ersatte socialtjänstlag (1980:620). I det följande hänför jag mig till bestämmelserna lag, SoL, som gällde vid den tid som är aktuell i detta ärende. Enligt 6 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (annat bistånd) på de villkor som anges i 6 b-6 f §§ SoL. Försörjningsstöd lämnas enligt 6 b § SoL för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV-avgift, boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring, läkarvård, akut tandvård, glasögon samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Om någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna uppgifter eller på annat sätt förorsakat att bistånd enligt 6 b § utgått obehörigen eller med för högt belopp, får socialnämnden enligt 33 a § SoL återkräva vad som utbetalats för mycket. Enligt andra stycket i bestämmelsen får en socialnämnd om någon i annat fall än som avses i första stycket uppburit sådant ekonomiskt bistånd obehörigen eller med för högt belopp och skäligen borde ha insett detta, återkräva vad som betalats ut för mycket. En socialnämnd får, i andra fall än som avses i 33 a § SoL, återkräva försörjningsstöd som den enskilde har erhållit enligt 6 b § SoL endast om biståndet, såvitt nu är av intresse, har lämnats som förskott på en förmån eller ersättning (33 § första stycket SoL). Enligt 37 § SoL får en socialnämnd helt eller delvis efterge bl.a. den ersättningsskyldighet som avses i 33 och 33 a §§ SoL. Förutsättningarna för återkrav av biståndet studerade vid en högskola i . vände hon sig till i och ansökte om bistånd för sitt uppehälle . I ett beslut beviljades hon visst bistånd enligt 6 b § SoL för tiden från till . fattades ett s.k. rambeslut angående L.P:s rätt till bistånd avseende . bistånd enligt 6 b § SoL för juli månad med . Beloppet betalades ut . Hon träffade då . Vid samtalet upplyste L.P. om att hon fått ett arbete på deltid . aktualiserade då fråga om återbetal ning av biståndet. I journalanteckningar daterade noterade hon bl.a. följande. 990701 Sök har fått arbete 990705-990831 på halvtid. - - - Sök undertecknar återbetplan och återkravsärende öppnas. 990701 Ekonomiskt bistånd 6 b § SoL, återkrav 990701-990831. 990701 Beslut om återkrav , 33 o 33 a §§ SoL Beslfatt: I det beslutsmeddelande som nämns i journalanteckningen angavs att beslutet avsåg "Ek bistånd 6 b § SoL, återkrav" avseende perioden 1999-07-01-1999-08-31. Vidare anfördes följande. Bifall enligt 6 b § socialtjänstlagen avseende ekonomiskt bistånd enligt av fastställd anvisning. Behovet kan inte tillgodoses på annat vis. Beslutet avser: uppehälle och (oklart vad som avses med och; JO:s anmärkning) för juli samt augusti Beviljat belopp återkräves jml 33 § socialtjänstlagen i kommande ersättning för den period biståndet avser. Se överenskommelse/fullmakt/framställan Ersättning väntas i form av lön Vid besöket undertecknade L.P. en blankett med rubriken . beslutade nämnden att bevilja L.P. bistånd avseende augusti månad med . Som framgår av det ovan anförda reglerades socialnämndens möjlighet att återkräva utbetalat bistånd, vid den i ärendet aktuella tidsperioden, i 33 och 33 a §§ socialtjänstlagen. I förevarande fall har inte gjorts gällande att L.P. genom att lämna felaktiga uppgifter eller på annat sätt hade utverkat att bistånd utgått med för högt belopp. Frågan om nämndens möjlighet att återkräva biståndet får därför besvaras utifrån vad som stadgas i 33 § SoL. Bistånd som utgått enligt 6 b § SoL kan återkrävas med stöd av 33 § SoL om biståndet har lämnats som förskott på en förmån eller ersättning. För att biståndet skall kunna krävas tillbaka måste beslutet om bistånd vara skriftligt. Beslutet skall innehålla uppgift om den eller de omständigheter som enligt bestämmelsen utgör grund för återbetalningsplikten, och beslutet skall delges med den enskilde. Om de formella kraven inte är uppfyllda kan förvaltningen inte återkräva biståndet (se härom bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2000/01 s. 293). I beslutet att bevilja L.P. bistånd för juli månad angavs inte att biståndet beviljades som förskott på förmån och det har därför inte förelegat någon möjlighet för nämnden att på grundval av det beslutet begära återbetalning av biståndet för juli månad med stöd av 33 § SoL. fattades dock ett nytt beslut rörande L.P:s rätt till bistånd. Enligt beslutet skulle biståndet för tiden från till återkrävas med stöd av 33 § SoL "i kommande ersättning för den period biståndet avser". Det framgår inte om beslutet utgjorde ett nytt självständigt beslut om bistånd eller om beslutet syftade till att ändra rambeslutet eller beslutet angående bistånd för juli månad. Om bistånd enligt 6 b § SoL beviljas som förskott på en förmån eller ersättning måste detta komma till uttryck i det beslut som ligger till grund för utbetalningen av biståndet för att det skall kunna återkrävas. Ett återkrav kan enligt min mening inte grundas på att det i ett allmänt hållet beslut (ett s.k. rambeslut) anges att eventuellt kommande bistånd skall utgå som förskott på förmån eller ersättning. Det är därför inte tillfredsställande att det av beslutet inte klart framgick huruvida beslutet syftade till att utgöra någon ändring av rambeslutet eller beslutet att utge bistånd för juli månad. Oavsett hur det förhåller sig härvidlag innefattade beslutet ett förordnande i efterhand om att biståndet avseende juli månad skulle utgå som förskott på förmån eller ersättning. Fråga uppkommer om det över huvud taget var möjligt för nämnden att i efterhand fatta ett beslut som innebar att tidigare beviljat bistånd skulle utgöra förskott på en förmån eller ersättning. Härvid skall anmärkas att en sådan ändring är till nackdel för biståndstagaren eftersom det nya beslutet skulle göra det möjligt att i efterhand kräva återbetalning av biståndet. Någon generell regel om under vilka förutsättningar en myndighet kan ändra ett beslut som den har fattat av annan anledning än rena förbiseendefel finns inte. Utgångspunkten är dock att ett gynnande beslut inte kan ändras till nackdel för den enskilde. Undantag kan göras dels om beslutet har försetts med ett s.k. återkallelseförbehåll, dels om tvingande säkerhetsskäl påfordrar en omedelbar återkallelse och dels om beslutet blivit oriktigt på grund av att den enskilde vilselett myndigheten. Inget av dessa generella undantag var tillämpliga i förevarande fall. Fråga är emellertid om det finns ytterligare fall då ett beslut om bistånd kan ändras till nackdel för en enskild. Regeringsrätten har behandlat den frågeställningen i ett avgörande som refererats i RÅ 2000 ref. 16. Avgörandet gällde om en socialnämnd kunde ompröva och till biståndstagarens nackdel ändra ett beslut om bistånd i form av hemtjänst som gällde tills vidare. Regerings-rätten anförde därvid bl.a. följande. Rätten till bistånd enligt 6 § SoL och de paragrafer vartill där hänvisas är en förmån som enligt lagen skall bestämmas inom viss angiven ram av den enskildes behov för försörjningen och livsföringen i övrigt. Hänsynen till den enskildes trygghet talar med styrka emot att beslut om sådant bistånd får omprövas till den enskildes nackdel annat än under de generella förutsättningar som anses gälla för omprövning av gynnande beslut. Detta gäller främst beslut om bistånd som avser ett bestämt tillfälle eller en bestämd period. När ett beslut avser ett fortlöpande bistånd utan någon angiven tidsbegränsning kan däremot skälen för omprövning vara så starka - exempelvis om biståndsbehovet väsentligt förändras - att ett absolut förbud mot omprövning på grund av ändrade förhållanden inte bör uppställas. Det kan dock inte komma i fråga att låta ändringar av andra förhållanden än sådana som kunnat beaktas vid det ursprungliga ställningstagandet få föranleda en omprövning. JO har i sin praxis gett uttryck för att beslut om bistånd för en bestämd och kan ändras endast om någon av de ovan nämnda generella förut sättningarna för ändring av beslut föreligger. JO:s praxis står i överensstämmelse med vad Regeringsrätten anförde i sitt avgörande. Beslutet att bevilja L.P. bistånd för juli månad utgjorde ett beslut om bistånd för en bestämd och . Att i efterhand ändra ett beslut så att biståndet skulle utgöra förskott på en förmån eller ersättning innebär att beslutet ändras till nackdel för biståndstagaren. I L.P:s fall förelåg inte någon av de ovan nämnda undantagssituationerna. Nämnden har därför inte kunnat ändra beslutet om bistånd avseende juli månad på så sätt att biståndet skulle utgöra förskott på en förmån eller ersättning. Någon möjlighet för nämnden att återkräva biståndet med stöd av 33 § SoL har således inte förelegat. Genom Regeringsrättens avgörande får numera anses fastlagt under vilka förutsättningar ett beslut angående bistånd kan ändras till nackdel för biståndstagaren. Före Regeringsrättens avgörande har det måhända funnits ut-rymme för att hävda att det på grund av ändrade omständigheter varit möjligt att ändra ett beslut om bistånd även om någon av de ovan nämnda generella förut-sättningarna för ändring av beslut inte varit för handen. Jag vill därför inte rikta någon kritik mot nämnden i denna del. Däremot vill jag framhålla att beslutet får anses ha gått L.P. emot och att hon därför kunde ha över-klagat det nya beslutet till länsrätten. Av utredningen i ärendet här framgår inte att hon underrättades om den möjligheten (se 21 § andra stycket förvaltnings-lagen [1986:223]). Om upplysning lämnades till L.P. om möjligheten att överklaga beslutet borde detta på lämpligt sätt ha dokumenterats i akten. Biståndet avseende beviljades mot återkrav. Mot bakgrund av hur beslutet har återgetts i journalanteckningarna utgår jag från att biståndet beviljades som förskott på en förmån eller ersättning. Såvitt framgår av utredningen i ärendet här har det inte förelegat något hinder för nämnden att aktualisera återbetalning av biståndet för augusti. När det gäller nämndens återkrav av biståndet för har L.P. särskilt uppehållit sig vid den överenskommelse om återbetalning av biståndet som hon undertecknade . Den har även haft betydelse för nämndens handläggning av återkravet (se härom särskilt vad som anförs i nästa avsnitt). Jag vill därför uppehålla mig något vid överenskommelsen. I handlingen angavs bl.a. följande. Av socialnämnden i har undertecknad/e som återbetalningspliktigt socialbidrag beviljats ovanstående belopp (beloppet är ej ifyllt; JO:s anmärkning), vilket jag/vi härmed förbinder mig/oss att återbetala i enlighet med/ i samråd med mig/oss upprättad betalningsöverenskommelse. Återbetalningen förutsätter att jag/vi kommer att erhålla ovan angiven förmån. Jag/Vi har tagit del av 5, 6 b, , 33, 36 och 37 §§ socialtjänstlagen. Jag/Vi är medveten/na om att socialnämnden, om återbetalning uteblir utan godtagbar anledning, kan väcka talan om ersättning hos länsrätten. Under rubriken angavs att återbetalning av biståndet avseende tiden från till skulle ske med den lön som L.P. Det finns eventuellt olika uppfattningar om den texten var ifylld när Jag återkommer till den frågan i ett särskilt avsnitt. Det ligger i sakens natur att biståndstagaren kan uppfatta en överenskommelse om återbetalning av bistånd som bindande. Socialtjänstlagens regler om återkrav inne-fattar dock en uttömmande offentligrättslig reglering av socialnämndens rätt att kräva tillbaka bistånd. De bestämmelserna kan således inte frångås med bindande verkan för den enskilde genom ett avtal. Däremot har en överenskommelse bety-delse på så sätt att det för den enskilde står helt klart att biståndet skall betalas tillbaka och att han eller hon genom "över-ens-kommelsen" får ökad möjlighet att planera sin ekonomi. har beträffande sitt besök på socialförvaltningen anfört bl.a. följande. Jag fick information om återbetalningsskyldighet och jag undrade om de kunde kräva alla pengar åter även om jag tjänade mindre än studiemedlet. Socialsekreteraren sa att hon inte trodde det, men att jag skulle skriva mitt namn på en blankett. Detta har sedan påståtts vara en överenskommelse om återbetalning. Den handling som L.P. undertecknade utgjorde en överenskommelse om återbetalning av biståndet. Detta framgår klart av både handlingens rubrik och innehåll i övrigt. Det är inte möjligt för mig att avgöra om L.P. i samband med undertecknandet fick information med någon annan innebörd än den som framgår av handlingen. Mot bakgrund av att handlingen inte haft någon bindande rättslig verkan mot L.P. utan närmast har innefattat infor-mation till henne om återbetalningen har jag inte funnit skäl att fortsätta utred-ningen i denna del. Handläggningen av ansökan om eftergift sände nämnden till L.P. ett brev i vilket nämnden krävde återbetalning av biståndet avseende med sammanlagt . ansökte om eftergift av kravet på återbetalning i en skrivelse som kom in till nämnden . Komplettering i form av lönespecifikation avseende augusti inkom . Ansökan behandlades först . Den handläggningstiden framstår som väl lång. Nämnden har i sitt yttrande närmare redogjort för orsaken härtill. Jag vill framhålla vikten av att ärenden som rör enskildas ekonomiska förhållanden avgörs med viss skyndsamhet. Detta krav har inte uppfyllts i ärendet. Ansökan om eftergift avslogs eftersom L.P. hade haft inkomster som översteg det beviljade biståndet. I en journalanteckning noterades följande. OMPRÖVNING AV ANSÖKAN OM EFTERGIFT Sökanden har i brev 990823 uppgivit att hon påbörjade arbete 990701 och i brev daterat 990927 uppgivit att hon påbörjade arbete . Undertecknad återbetalningsförbindelse finns för 990705-990831. Ekonomiskt bistånd för 990701-990704 beräknas till 1 150 (se beräkning). Denna summa efterges då underskriven återbetalningsförbindelse för perioden saknas och det är oklart om sökanden arbetade . för krav saknas. Kravet på återbetalning avseende det bistånd som hade beviljats för tiden från till kvarstod. gjordes en ny prövning av eftergiftsfrågan varvid L.P. befriades från återbetalning av biståndet avseende . Nämnden har i sitt yttrande som förklaring till att beslutet ändrades angett att L.P. först då lämnat upplysningar om varför hon inte uppburit studiemedel . Jag anlägger inte några synpunkter på själva sakfrågan rörande eftergift av biståndet. Däremot noterar jag att nämnden vid beslutet att efterge sitt krav fäste stor vikt vid orsaken till att L.P. inte uppbar studiemedel . Det kan ifrågasättas om inte nämnden med större kraft borde ha försökt bringa klarhet i varför L.P. inte uppbar studiemedel eftersom frågan var av central betydelse för nämndens bedömning av frågan om eftergift. Jag vill i denna del hänvisa till både nämndens serviceskyldighet och det ansvar nämnden har haft för att beslutsunderlaget skulle bli så fullständigt som möjligt. Att saken inte klarlades tidigare än som blev fallet torde kunna hänföras till den arbetsbelastning som rått vid myndigheten. Det är därför svårt att kritisera någon enskild handläggare för bristerna i handläggningen i denna del av ärendet. har anfört att hon fått bristfälliga upplysningar från förvaltningen när det gäller handläggningen av återkravsärendet. Av nämndens remissvar framgår bl.a. att ett brev som finns i socialakten inte skickats till L.P. Förhållandet är inte tillfredsställande men det synes bero på ett misstag. Det finns därför inte skäl för mig att ytterligare uppehålla mig vid frågan. har i sin anmälan till JO anfört att när hon gick igenom förvaltningens handlingar i biståndsärendet upptäckte hon att "socialsekreteraren i efterhand hade antecknat saker på den blankett jag fyllt i om mitt jobb". I denna del har nämnden anfört att det inte av anmälan framgår vilken handling som L.P. Nämnden har dock tillagt att principen är att inga nya uppgifter eller ändringar görs av socialförvaltningen på en undertecknad ansökan eller dylikt. har i sitt yttrande över nämndens remissvar anfört att hon syftat på den blankett hon fyllde i angående överenskommelsen om återbetalning av biståndet för . I den aktuella blanketten har under rubriken de kursiverade uppgifterna nedan fyllts i för hand. Betalningsöverenskommelse (återbetalas med nedan nämnda väntade ekonomiska förmån) Förmån avseende period väntat belopp Återbetalas datum Lön 990705-990831 september Såvitt jag har förstått är det de kursiverade uppgifterna som L.P. menar skall ha fyllts i av förvaltningen i efterhand. Jag har ovan framhållit att socialtjänstlagens bestämmelser om återbetalning av bistånd innefattar en uttömmande offentligrättslig reglering av social nämndens rätt att kräva tillbaka bistånd. Däremot finns det självfallet inte något hinder mot att handläggaren vid nämndens förvaltning och den enskilde tillsammans upprättar en skriftlig plan för hur eventuell återbetalning av beviljat bistånd skall ske. En socialnämnd kan emellertid inte på grund av en "överenskommelse" om återbetal-ning av bistånd ensidigt rikta krav mot en enskild. Att en "överenskommelse" om återbetalning av bistånd inte är rättsligt bindande för den enskilde medför å andra sidan inte att en handläggare får ändra eller lägga till uppgifter i "överenskommel-sen" efter att den enskilde har undertecknat och därigenom "godkänt" uppgifterna i handlingen. I förevarande fall ger socialnämndens yttrande inte något svar på frågan huruvida någon uppgift har fyllts i blanketten efter att L.P. hade skrivit under den. Nämnden har dock i sitt yttrande till JO rent allmänt anfört att principen är att inga nya uppgifter eller ändringar görs av socialförvaltningen på en undertecknad ansökan eller dylikt. Mot den bakgrunden och då det eventuella tillägget i blanketten inte kan antas ha medfört någon skada för L.P. har jag inte funnit skäl att fortsätta utredningen i denna del. Användning av alkoholutandningsprov i ett ärende angående försörjningsstöd (Dnr 2222-2002) I en anmälan till JO framförde P.H. klagomål mot och socialförvaltningen i kommun angående handläggning av och beslut i ett ärende rörande ekonomiskt bistånd. Han ifrågasatte om nämnden kunde, med hänvisning till att uppgjord arbetsplan inte följts, vägra att utge bistånd till hyra när han var häktad. Även innan han häktades hade bistånd till hyra vägrats på den grunden. Han hade inte heller erhållit bistånd till busskort utan bara till mat. uppgav också att förvaltningen, när han ansökte om bistånd, krävde att han skulle lämna alkoholutandningsprov.