yttr · GQ05SfU3y · 2003-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget - utgiftsområdena 8 och 10-12 Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (2002/03:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-16 och 20-38) och de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Vårpropositionen är resultatet av ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . De delar utskottet yttrar sig över är regeringens förslag om tilläggsbudget för avseende utgiftsområdena 8 och 10-12 (punkt 40), ändringar i lagen om allmän försäkring, lagen om sjuklön och lagen om bostadstillägg för pensionärer m.fl. (punkt 10-12) samt godkännande av föreslagen användning av det under utgiftsområde 8 uppförda anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande (punkt 24) och det under utgiftsområde 10 uppförda anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (punkt 25). Utskottet yttrar sig vidare delar över motionerna 2002/03:Fi17 yrkandena 8, 9 och 12 i denna del, 2002/03:Fi19 yrkande 2, 2002/03:Fi20 och 2002/03:Fi23 yrkande 2. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Regeringen föreslår i propositionen Ett utvidgat skydd mot diskriminering (prop. 2002/03:65) en ny lag om förbud mot diskriminering samt ändringar arbetsrättsliga lagar med förbud mot diskriminering. Bland annat ges Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) nya uppgifter till följd av förslaget. Förslaget innebär också ett behov av informations- och utbildningsinsatser. För att möjliggöra detta behöver enligt regeringen resurserna ökas med . fördelar medel enligt förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. till sådan verksamhet bör förstärkas. Enligt propositionen behövs härför ytterligare . För att upprätta ett skyddat boende m.m. för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld bör resurserna ökas med . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget 10:2 Integrationsåtgärder ökas med . Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen har lett till att nya arbetssätt har tagits fram. För att permanenta nya metoder och ge tid till att hitta former i ordinarie strukturer föreslår regeringen att anslaget 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna ökas med . När det gäller migrationsarbetet har ett processansvar som rör flera myndigheter, inklusive utlandsmyndigheterna. Ansvaret för IT-stödet har dock varit uppdelat mellan och . Från skall överta det finansiella ansvaret för IT-stödet på utlandsmyndigheterna. skall dock redan från finansiera kostnader för ersättningsinvesteringar, tillkommande infrastruktur och hårdvara som behövs för migrationsarbetet på utlandsmyndigheterna. Anslaget 12:1 bör därför ökas med . I propositionen anges att antalet asylsökande ligger på en fortsatt hög nivå bl.a. som en följd av operativa inträde i . Fler personer än beräknat finns inskrivna i mottagandesystem vilket gör att utgifterna ökar. Anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande behöver därför enligt regeringen ökas med . En kommun har rätt till ersättning för kostnader för vård av barn i annat hem än barnets eget som ges med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1090:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ersättning lämnas för vård som barnets ansökan om uppehållstillstånd prövas och, om ansökan om uppehållstillstånd avslås och ett beslut om avvisning eller utvisning skall verkställas, fram till dess att barnet lämnar landet. Rätten till ersättning till kommuner bör också omfatta motsvarande vårdinsatser som ges till barn som getts tillfälligt skydd i en massflyktssituation enligt 1 § första stycket 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). I propositionen föreslås därför att godkänner att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande får användas även för detta ändamål. har huvudansvar för mottagandet av asylsökande m.fl. Verket erbjuder lämpligt boende i anläggningar för bl.a. asylsökande barn som kommit till utan legal vårdnadshavare. har enligt 2 kap. 2 § socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för dem som vistas i kommunen. Enligt 11 kap. 1 och 2 §§ socialtjänstlagen skall kommunen utreda barnets behov av insatser och fatta beslut om var barnet skall bo. Boende kan ske i familjehem, hem för vård eller boende, eller i gruppboende. Regeringen avser att efter samråd med och pröva och fastställa de närmare grunderna för en statlig ersättning till kommunerna för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökande barn som kommit till utan legal vårdnadshavare. Till dess att ersättningen är fastställd bör en tillfällig ersättning kunna utgå till kommunerna härför. För att möjliggöra den tillfälliga ersättningen bör godkänna att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande får användas även för detta ändamål. I propositionen föreslås att anslaget 12:4 bör ökas med i syfte att förkorta handläggningstiderna hos och därmed minska väntetiderna i mottagandesystem. Vidare bör anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden ökas med . Antalet verkställda utresor har ökat vilket har lett till högre kostnader och en större anslagsförbrukning än tidigare beräknat. Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade bör därför enligt regeringen ökas med . Mot bakgrund härav föreslås att ramen för utgiftsområde 8 ökas med . I motion 2002/03:Fi17 av m.fl. (c) yrkande 12 i denna del anförs att storstadssatsningen bör avvecklas eftersom resultaten inte står i proportion till de investerade medlen. Motionärerna anser därför att anslaget 11:1 inte bör tillföras ytterligare medel . Förslaget innebär minskade utgifter med () begär i motion 2002/03:Fi20 ett tillkännagivande om att folkbildningsorganisationer bör engageras i det arbete som finansieras inom anslaget 10:2 Integrationsåtgärder. Detta skulle enligt motionären främja integrationen av människor med invandrarbakgrund. Regeringen har vid den föreslagna ökningen av ramen för utgiftsområde 8 med förbisett möjligheten att dra nytta av och involvera folkbildningen i integrationsarbetet. Utskottet kan konstatera att antalet asylsökande ligger på en fortsatt hög nivå bl.a. som en följd av operativa inträde i och att fler personer än beräknat finns inskrivna i mottagandesystem. Utskottet delar därför regeringens bedömning att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande bör utökas. För att minska handläggningstiderna och därmed väntetiderna i mottagandesystem instämmer utskottet i regeringens bedömning att anslaget 12:4 bör utökas under innevarande budgetår. För att ytterligare motverka diskriminering samt för att upprätta ett skyddat boende m.m. för flickor och unga kvin nor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld bör anslaget 10:2 Integrationsåtgärder utökas med . Som utskottet tidigare, bl.a. i bet. 1998/99:SfU2, uttalat spelar folkrörelserna en betydande roll när det gäller introduktionen av nyanlända flyktingar. , vars uppgift är att stödja organisationer i det civila samhället som arbetar för integration och mot främlingsfientlighet och rasism, anser att frivilligorganisationer, föreningar och folkrörelser har en stor betydelse i detta arbete. Med vad utskottet anfört om folkrörelsernas roll i integrationsarbetet får motion 2002/03:Fi20 anses vara i huvudsak tillgodosedd. När det gäller anslaget 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna delar utskottet bedömningen att medel bör tillföras för att ge tid åt att permanenta och inarbeta nya metoder i de ordinarie strukturerna. Utskottet noterar att regeringen avser att i en skrivelse till redogöra för hur arbetet med att genomföra storstadspolitiken har utvecklats. Utskottet har inget att erinra mot regeringsförslagen avseende 12:1 , 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden och 12:6 Utresor för avvisade och utvisade. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande får användas för ersättning till kommuner dels för vård av barn och unga i annat hem än barnets eget om barnet omfattas av 1 § första stycket 2 LMA, dels för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökande barn som kommit till utan legal vårdnadshavare. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om tilläggsbudget för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar och avstyrker motionerna 2002/03:Fi17 yrkande 12 i denna del och 2002/03:Fi20. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till ändrade anslag och ram I propositionen anges att kostnaderna för sjukskrivning och förtidspension har ökat kraftigt . Det finns en risk för att utgiftstaken och 2004 överskrids som det blir svårt att klara överskottsmålet för den offentliga sektorns finanser. I budgetpropositionen förutsattes att utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 10 skulle brytas och att antalet sjukpenningdagar skulle minska och med . Det finns tydliga tecken på ett trendbrott. minskade antalet sjukpenningdagar jämfört med . Nedgången är dock inte tillräcklig för att prognosen i budgetpropositionen skall uppfyllas. Regeringen har i förevarande proposition föreslagit ett antal åtgärder för att vända utvecklingen. Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabiliteringsersättning m.m. föreslås minskas med . Beloppet hänför sig till följande. Den sjukpenninggrundande inkomsten skall minskas vid beräkning av sjukpenning, vilket minskar utgifterna med (jfr nedan). Sjukpenning under arbetslöshetsperiod skall utgå med belopp motsvarande dagpenning inom arbetslöshetsförsäkringen, vilket minskar utgifterna med (jfr nedan). Sjuklöneperioden förlängs , vilket minskar utgifterna med ca . Ett högkostnadsskydd ökar utgifterna med (jfr nedan). Anslaget har beräknats med förutsättningen att taket i sjukförsäkringen skulle kunna höjas. I och med att denna höjning senareläggs minskar utgifterna med . Anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar föreslås ökas med beroende på att antalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning 2003 bedöms bli ca 15 000 fler än vad som tidigare beräknats. Anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning föreslås ökas med . Kostnadsökningen beror på att antalet personer med tre fjärdedels aktivitets- och sjukersättning har ökat mer än förutsett. Detta har medfört att ersättning till arbetsgivare som anställer personer med en återstående arbetsförmåga på har ökat. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ramen för utgiftsområde 10 minskas med . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid beräkning av sjukpenning SGI är den årliga inkomst i pengar som en person tills vidare kan antas få för eget arbete här i landet, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). SGI fungerar som ett beräkningsunderlag för ersättningar som enligt den arbetsbaserade försäkringen betalas ut per dag. Det gäller bl.a. sjukpenning, rehabiliteringsersättning, föräldrapenning över lägsta-nivå och tillfällig föräldrapenning. Inkomsten skall vara av viss varaktighet. Endast sådan inkomst beaktas som den försäkrade kan antas komma att tills vidare få av eget arbete i följd eller av eget återkommande arbete (säsongsarbete). SGI är minst 0,24 gånger och högst 7,5 gånger prisbasbeloppet, som bestämts till . SGI:n uppgår således till och högst . Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. I annat fall utges antingen tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning beroende på graden av nedsättning av arbetsförmågan. Sjukpenning är en dagersättning. Huvudregeln är att sjukpenning inte utges för (karensdag) och att hel sjukpenning för de därpå följande dagarna utgör av SGI:n delad med 365 (s.k. kalenderdagberäk Enligt specialbestämmelser kan sjukpenningen timberäknas i en sjukperiod. Innebörden av bestämmelserna är att sjukpenning som grundar sig på inkomst av anställning utges bara för tid då den försäkrade behöver avstå från förvärvsarbete på grund av sjukdom och att sjukpenning därvid skall beräknas med utgångspunkt i SGI:n och uppgifter om årsarbetstiden. Kompensationsgraden uppgår därvid till . Timberäkningen omfattar korta sjukperioder och av längre sjukperioder. För tid som ingår i en sjuklöneperiod utges inte sjukpenning. I propositionen föreslås att SGI:n skall multipliceras med faktorn 0,97 vid beräkning av sjukpenning. Vid beräkning av andra förmåner som relateras till SGI:n skall någon sådan beräkning inte göras. Den nya beräkningsregeln föreslås träda i kraft . Regeringen framhåller att i synnerhet de långa sjukskrivningarna har ökat. Drygt 126 000 personer har varit sjukskrivna . Ungefär en tredjedel av dem har varit sjukskrivna . Det ökande antalet sjukskrivningar har medfört att utgifterna för sjukpenning har ökat dramatiskt. Som en åtgärd för att begränsa utgiftsökningarna föreslår regeringen att SGI:n skall multipliceras med faktorn 0,97 vid beräkning av sjukpenning enligt AFL. Övriga dagersättningar som beräknas med utgångspunkt i SGI:n skall dock inte påverkas av förslaget. Sådan ersättning såsom föräldra- och havandeskapspenning skall således beräknas på en oreducerad SGI. Förslaget beräknas minska statens utgifter med . Sjukpenningens storlek vid arbetslöshet SGI:n är skyddad och skall därmed inte sänkas och får anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde för försäkrad som inte fyllt och som avbryter sitt förvärvsarbete eller minskar sin arbetstid. Detta gäller i följd oavsett om avsikten är att förvärvsavbrottet eller arbetstidsförkortningen skall pågå . För en arbetslös person, som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppbär aktivitetsstöd, gäller därtill att denne får behålla sin SGI om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav. I vissa fall kan dock SGI:n sänkas trots att den försäkrade gör ett förvärvsavbrott som normalt sett skulle omfattas av bestämmelserna om SGI-skyddad tid. Ändras den försäkrades inkomstförhållanden efter det att dennes SGI fastställts, och överensstämmer inte inkomstförhållandena med fastställd SGI då SGI-skyddet inträder, får SGI:n likväl sänkas till den nivå den skulle ha haft om hade känt till de ändrade inkomstförhållandena. Sjukpenningen kalenderdagberäknas för dag då den försäkrade är helt eller delvis arbetslös och är anmäld på arbetsförmedlingen som arbetssökande samt är beredd att anta ett erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar dennes SGI. Det innebär att sjukpenning kan betalas ut från sjukfallets början med undantag för karensdag. består arbetslöshetsförsäkringen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () av två delar: en grundförsäkring och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring. För att vara berättigad till ersättning gäller i båda fallen att den försäkrade skall uppfylla vissa grundvillkor, bl.a. att vara aktivt arbetssökande. Vidare krävs att den försäkrade uppfyller ett arbetsvillkor. Detta innebär att den arbetslöse under en ramtid av 12 månader före arbetslöshetens inträde skall ha haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. I ramtiden räknas inte den tid då den försäkrade varit hindrad att arbeta på grund av bl.a. styrkt sjukdom. Ersättning lämnas enligt inkomstbortfallsförsäkringen till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa , under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt ett arbetsvillkor (medlemsvillkor). Den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller är medlem i en arbetslöshetskassa men inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning får ersättning enligt grundförsäkringen om villkoren för sådan ersättning i övrigt är uppfyllda. Ersättningen från grundförsäkringen lämnas tidigast den dag den arbetslöse fyller . En studerande som blivit arbetslös kan vara berättigad till grundersättning utan att ha uppfyllt arbetsvillkoret. Det krävs då att denne stått till arbetsmarknadens förfogande som arbetssökande eller förvärvsarbetat i minst under en ramtid av 10 månader och i anslutning till avslutad utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och som berättigar till studiesocialt stöd (studerandevillkor). Ersättning utgår inom arbetslöshetsförsäkringen i form av dagpenning. Dagpenningen får dock inte lämnas förrän den försäkrade av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas endast de dagar in för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Dagpenningen lämnas i form av ett belopp som beräknas per dag under . Ersättning lämnas under längst (ersättningsperiod). När ersättningsperioden löpt ut kan den förlängas med längst , om den försäkrade då inte uppfyller ett nytt arbetsvillkor och inte heller enligt arbetsförmedlingen bör erbjudas aktivitet i aktivitetsgarantin enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Om arbetslösheten upphör före ersättningsperiodens slut, har den försäkrade rätt till ersättning under det återstående antalet dagar av perioden vid ny arbetslöshet, även om denne då inte uppfyller arbets- och karensvillkoren. Vad som har sagts gäller dock inte om en sammanhängande tid av 12 månader har förflutit sedan den försäkrade senast fick ersättning. I räknas inte in tid då den försäkrade varit hindrad att arbeta på grund av bl.a. styrkt sjukdom. Om ersättningsperioden har löpt ut men den försäkrade på nytt uppfyllt arbetsvillkoret lämnas ersättning under ytterligare en ersättningsperiod. Dock skall karensvillkoret på nytt uppfyllas. Den nya ersättningsperioden räknas från den tidpunkt när den tidigare perioden löper ut. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grundbelopp) utan med ett belopp som regeringen fastställer (f.n. ). För den som har deltidsarbetat minskas grundbeloppet proportionellt. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning), varvid dagpenning normalt lämnas av den försäkrades dagsförtjänst under en normalarbetstid, dock högst med det belopp som regeringen fastställer och lägst med det belopp som motsvarar grundersättningen. Dagpenningen kan i en ersättningsperiod lämnas med f.n. högst . Denna dagpenning kan begränsas i tiden för personer som utför deltidsarbete. Efter nämnda period utgör den högsta dagpenningen f.n. . Regeringen föreslår att för försäkrade som är arbetslösa och som skulle ha varit berättigade till arbetslöshetsersättning skall sjukpenningbeloppet under ett sjukdomsfall motsvara det belopp som skulle ha betalats ut i arbetslöshetsersättning. Förslaget föreslås träda i kraft och även omfatta den som redan uppbär sjukpenning när bestämmelserna träder i kraft. I propositionen anför regeringen att fastställande av en SGI bygger på principen om inkomstbortfall. Om inkomstförhållandena förändras för den försäkrade skall också den fastställda SGI:n ändras. Den som inte längre har inkomst omfattas då inte av sjukpenningförsäkringen. I vissa situationer kan en individ emellertid vara försäkrad för sjukpenning trots att denne inte har någon inkomst. Till de grupper som omfattas av sådana s.k. SGI-skyddade tider hör under vissa omständigheter arbetslösa. Försäkringsskyddet vid arbetslöshet är inte enhetligt. I stället tillämpas två olika principiella lösningar för att skydda den arbetslösa individens SGI. Den första lösningen innebär att för den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd hålls den tidigare SGI:n vilande . Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning eller är utförsäkrad har i aktivitetsstöd samma ersättning som skulle ha lämnats vid arbetslöshet, dock lägst per dag. En deltagare som inte uppfyller kraven för arbetslöshetsersättning får aktivitetsstöd med per dag. Blir en deltagare i ett arbetsmarknadspolitiskt program sjuk har denne rätt till aktivitetsstöd och inte till sjukpenning. Den andra principiella lösningen innebär att en arbetslös person får behålla SGI:n om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav. Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program får vid sjukdom ofta lägre ersättning än den som enbart står till arbetsmarknadens förfogande. Den kritik som finns mot nuvarande regler har framför allt sin grund i att en arbetslös försäkrad vid sjukdom i de flesta fall erhåller en högre ersättning i form av sjukpenning än vad denne annars skulle ha erhållit i arbetslöshetsersättning. Även den som av olika skäl - t.ex. utförsäkring - inte har rätt till någon arbetslöshetsersättning har vid sjukdom normalt rätt att erhålla sjukpenning grundad på den tidigare SGI:n. Regeringen anser att inkomstbortfallet vid sjukdom bör motsvara det inkomstbortfall som uppstår genom att arbetslöshetsersättning inte längre betalas ut. På så sätt knyts ersättningen vid sjukdom närmare till det faktiska inkomstbortfallet som den enskilde har i form av att arbetslöshetsersättning inte betalas ut . Arbetslöshetsersättning betalas som regel ut . Regeringens förslag innebär att sjukpenning bör betalas ut för de dagar som annars arbetslös-hetsersättning skulle ha utgivits, således som regel fem, med den inskränkningen att sjukpenning inte skall utges för (karensdagen). Principiellt bör alla arbetslösa försäkrade som blir sjukskrivna behandlas på samma sätt. Det kan av många skäl inte vara försvarligt att det skall vara fördelaktigare att vara sjukskriven när arbetslöshetsperioden inträffar än att sjukperioden inträffar . Regeringen föreslår därför att samtliga ersättningsfall där sjukpenning utges och där den försäkrade skulle ha varit berättigad till arbetslöshetsersättning om han eller hon inte varit sjuk skall omfattas av de ändrade reglerna från och med den tidpunkt de börjar att gälla. Förslaget beräknas minska statens utgifter med . Förlängning av sjuklöneperioden och högkostnadsskydd för arbetsgivare med ett begränsat antal anställda Lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) gäller . Den reglerar anställdas rätt att under korta sjukdomsfall och av andra sjukdomsfall av arbetsgivaren utfå viss del av lön och andra anställningsförmåner som skulle ha utgått om arbetsuppgifterna hade fullgjorts. Genom SjLL blir reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) om timberäknad sjukpenning i princip utan betydelse när det gäller att ersätta arbetstagare för inkomstbortfall i anställningen. Uppdragstagare och egenföretagare omfattas emellertid inte av sjuklönesystemet. Ett viktigt syfte med SjLL har varit att stärka arbetsgivarnas ansvar för de anställdas arbetsmiljö, hälsa och rehabiliteringsbehov. Vidare har strävan varit att begränsa försäkringskassornas administration av sjukförsäkringen. Genom sjuklönesystemet uppnås även en kompensation för inkomstförlust vid sjukdom som är bättre avvägd än den utifrån vissa schabloniseringar bestämda sjukpenningen. Som kvalifikationstidsvillkor för sjuklön gäller normalt endast att arbetstagaren har anställts tills vidare eller har en tidsbegränsad anställning om minst en månad. Kortare anställningar grundar inte någon rätt, såvida inte anställningen tillträtts och pågått . Från och med den andra till och med den fjortonde dagen av varje sjukperiod får arbetstagaren behålla av den lön och de andra anställningsförmåner som skulle ha utbetalats om denne fullgjort sina arbetsuppgifter. För i sjuklöneperioden betalas ingen ersättning (karensdag). SjLL är med vissa specificerade undantag tvingande till arbetstagarens förmån. Möjligheten till avvikelse genom kollektivavtal som slutits eller godkänts på förbundsnivå på arbetstagarsidan gäller bara i tre avseenden, nämligen i fråga om läkarintyg, försäkran om sjukdom och arbetsoförmåga och den närmare beräkningen av sjuklönen. Sjukdomsbegreppet definieras inte i SjLL.