yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Eftersom det anförda omfattas av den överenskommelse som gäller mellan regeringen, och utgår utskottet från att regeringen beaktar vad utskottet anfört utan något särskilt tillkännagivande från riks-dagens sida. Även motion Fi230 yrkande 13 avstryks därför. Utskottets delförslag i korthet Utskottet uttalar att det är viktigt att arbetet med att fasa ut reklam-skatten fortsätter och utgår från att regeringen prövar frågan inför nästa års budget och då påbörjar en stegvis avveckling av reklam-skatten. Utskottet anser emellertid att det inte behövs något beslut eller tillkännagivande i saken och avstyrker därför motionsyrkan-dena. Skatt tas ut på annons som är avsedd att offentliggöras i landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggör reklam eller annons. Skattesatsen för annons i allmän nyhetstidning är av beskattningsvärdet och annars av beskattningsvärdet. Reklamskatt tas inte ut på direktreklam, dvs. reklam-trycksaker, inte heller på reklam i kommersiell TV och radio eller på reklam Reklamskatten beräknas för inbringa . beslutade att avskaffa reklamskatten på reklam-trycksaker eftersom den var svår att tillämpa och kontrollera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). erinrade i sitt yttrande (1997/98:SkU4y) till finansutskottet om att det rådde bred enighet om att reklamskatten borde avskaffas. delade dock regeringens upp-fattning att det saknades ekonomiskt utrymme för att helt avskaffa skatten. Utskottet framhöll dock att åtgärden kunde leda till nya nackdelar för reklam i annan form och försämra konkurrensförhållandena exempelvis för gratistidningar och s.k. annonsblad. Utskottet förutsatte att regeringen noga skulle följa utvecklingen och återkomma till dessa frågor så snart som utvecklingen motiverade detta. ställde sig bakom skatteutskottets förslag. anförde skatteutskottet i betänkande 2001/02:SkU20 att utskottet har ansett att reklamskatten har sådana tekniska och konkurrensmässiga brister att skatten bör avvecklas men att det av statsfinansiella skäl varit nödvändigt att dröja med en sådan åtgärd. Utskottet anförde att frågan om reklamskattens avveckling borde prioriteras i den kommande budgetberedningen, men delade finansutskottets upp-fattning att detta borde ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. Riks-dagen biföll utskottets begäran om ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd. Regeringen anför i budgetpropositionen (avsnitt 8.5.3) att frågan om avskaf-fande av reklamskatten har prioriterats i budgetberedningen men att rege-ringen har funnit, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsätt-ningar för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten inte föreligger. I ett antal motioner framställs yrkanden om reklamskattens avskaffande. Motionärerna anför att skatten inte är konkurrensneutral och att den ger upp-hov till svårigheter i tillämpningen och kontrollen, och de hänvisar till de orättvisor som den förorsakar på vissa områden. Motionärerna framställer både yrkanden om ett avskaffande och yrkanden om att en gradvis utfasning av skatten. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi287 yrkande 28 av m.fl. (m), Sk417 yrkande 8 av m.fl. (m), Kr297 yrkande 13 av m.fl. (m), Fi203 av de (), Fi205 av och (), Fi228 av och (), Fi268 av (), Fi277 av m.fl. (s), Fi251 av (), Sk295 av (), Fi229 av (), Fi252 av och (), Sk346 yrkande 2 av och (), Fi243 av och () och Sk223 av (). Utskottet har senast klargjort sin uppfattning att reklam-skatten bör avskaffas och att detta är en fråga som bör prioriteras vid budget-beredningen. Utskottet är medvetet om att de prioriteringar som sker i bud-getarbetet innebär att endast de åtgärder och behov som från allmän synpunkt framstår som mest angelägna kan få den högsta prioriteten och kan därför ha förståelse för svårigheterna att finna en möjlighet att direkt avskaffa den resterande reklamskatten i det nuvarande budgetläget. Med hänsyn till att det råder enighet om att reklamskatten bör avskaffas anser utskottet att det är viktigt att arbetet härmed, som regeringen påbörjat genom att slopa reklamskatten på trycksaker, fortsätter i en rimlig takt. För att komma vidare i detta arbete bör en stegvis avveckling av reklam-skatten övervägas. På så sätt skulle det bli möjligt att visa att den kritik som riktas mot reklamskatten tas på allvar som hänsyn kan tas till de statsfinansiella förutsättningarna. Utskottet utgår från att regeringen inför nästa års budget ånyo prövar frågan och då påbörjar en stegvis avveckling av reklamskatten. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkta eller slopade skatter på diesel, handelsgödsel, el, m.m. i jordbruk och skogsbruk. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). omfattas jordbrukssektorn av samma skattelättnader som tillverkningsindustrin vid förbrukning av el och bränslen. På bränslen som används för uppvärmning och drift av stationära motorer vid yrkes-mässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet (inklusive växt-husnäringen) utgår således ingen energiskatt, och en reducerad koldioxidskatt motsvarande av den generella nivån tas ut. De reducerade skatte-satserna gäller dock inte för bensin (oavsett användning) eller andra bränslen som förbrukas för drift av motordrivna fordon. Ingen energiskatt betalas heller på el som förbrukas i dessa sektorer. Företag med stor energiförbrukning kan få viss ytterligare nedsättning av koldioxidskatten. Om den koldioxidskatt som belastar ett företag överstiger av försäljningsvärdet sätts skatten ned så att den överskjutande skatte-belastningen inte överstiger av det överskjutande skattebeloppet för bränslet (0,8-procentsregeln). EG-rätten innehåller dock minimi-skattesatser som inte får underskridas. Moderata samlingspartiet föreslår att skatten på diesel för arbetsredskap i jord- och skogsbruk samt för entreprenadmaskiner sänks till per liter från och att skatten på kväve i handelsgödsel tas bort från samma datum. Motionärerna anför att den svenska dieselskatten ligger högre än i andra länder och utgör en tung börda för dessa näringar. Även den svenska skatten på handelsgödsel leder till en internationell konkurrensnack-del. Dessa yrkanden framställs i motionerna Fi287 yrkandena 10 och 11 av m.fl. (m) och MJ268 yrkandena 4 och 5 av Per m.fl. (m). föreslår i motion Sk383 yrkande 7 av Per m.fl. (kd) en sänkning av dieselskatten till per liter för jordbruket. Motio-närerna anför att högre skatter och avgifter har försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkurrenssituation. I motion Fi286 yrkandena 28-30 av m.fl. (c) anför motionärerna att likställandet av el- och eldningsoljebeskattningen med industrins nivåer har blivit en halvmesyr. Genom underliga gränsdrag-ningar har småbrukarna ställts utanför nedsättningen. Motionärerna föreslår att gränsen på för att få del av nedsättningen på el- och eldningsolje-skatten slopas. Vidare leder dieselskattehöjningarna till att konkurrenskraften försämras, och motionärerna föreslår därför att skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner sänks till EU-genomsnittet, dvs. Slutligen anförs att handelsgödselkostnaderna är betungande i jämförelse med motsva-rande kostnader i konkurrentländerna och att regeringens modell för kompen-sation för kostnaderna kräver ansökningar, godkännanden från EU och en hel del onödig administration. De föreslår att kväveskatten på handelsgödsel slopas. I motion MJ487 yrkande 2 av m.fl. (c) framställs ett yrkande med samma inriktning. (Fi 2001:09) skall se över utformningen av nedsättningssystemet för bl.a. jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäring-arna (inklusive trädgårdsnäringen). Översynen skall omfatta beskattningen av såväl fossila bränslen som el. Kommittén skall bl.a. utreda förutsättningarna för en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för de kon-kurrensutsatta sektorerna än vad som gäller och särskilt beakta gräns-ytorna mot andra sektorer samt el- och värmeproduktionen. Konsekvenserna för de berörda verksamheterna när det gäller bl.a. deras konkurrenskraft skall analyseras. Beskattningen av dieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner ses med förtur över av (Fi 2001:8), (dir. 2001:12). Utredningen har i en promemoria i ett preliminärt ställningstagande ansett att om dieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skall sänkas bör det ske till den s.k. uppvärmningsnivån, vilket skulle motsvara sänkt skatt med per liter. Det slutliga ställningstagandet i frågan tas när utredningen utrett de grundläggande principerna för trafikbeskattningen. Utskottet är mot den angivna bakgrunden inte berett att tillstyrka förslaget om en sänkning av jordbrukets och skogsbrukets dieselskatt. För skatten på el gäller som huvudregel att återbetal-ningen sker på års-basis, med möjlighet för företag med förbrukning i större omfattning att få återbetalning kvartalsvis. Vad gäller återbetalning av elskatt finns det en administrativ gräns som innebär att endast den del av skatte-beloppet som överstiger betalas tillbaka. Enligt utskottets mening har de regler som gäller för nedsättning av skatterna på eldnings-olja och el utformats med industrin som förebild och återbetalningsreglerna har med de anpassningar som krävs på grund av de något annorlunda förutsättningarna en liknande utformning. Utskottet är inte berett att tillstyrka att dessa regler nu ändras och avstyrker därför motions-yrkandet om slopad 1 000-kronorsgräns. Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i göd-selmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen via ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbru-ket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja håll-bara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen. En särskild utredare tillkallades med uppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Utredaren skall dels analysera och bedöma skatternas påverkan på användningen, dels bedöma vilka effekter de har på miljön. Därutöver skall utredaren se över om skatterna bör förändras så att de fungerar som effektivare styrmedel på miljö-området utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. Uppdraget skall redovisas . Utskottet är mot denna bakgrund inte heller berett att tillstyrka förslagen om slopad skatt på handelsgödsel. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi287 yrkandena 10 och 11, MJ268 yrkandena 4 och 5, Sk383 yrkande 7, Fi286 yrkandena 28-30 och MJ487 yrkande 2. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ettårig förlängning av skattereduktionen för bredbandsinstallation och avstyrker motionsförslagen om att skattereduktionen skall avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp) och 4 (c). Den som installerar bredband och tar installationen i bruk mellan den 1 janu-ari 2001 och kan få en skattereduktion. Skatte-reduk-tionen uppgår till av de utgifter som överstiger per hus eller, i fråga om hyreshus, per ansluten bostad eller lokal. Skatte-reduk-tionen utgår med högst per hus, bostad eller lokal. Om ansökan kommit in avräknas skattereduktionen på skatte-besked . Kommer ansökan in avräknas reduktionen på skattebeskedet (prop. 2000/01:24 och bet. 2000/01:SkU8). Regeringen föreslår (avsnitt 8.7.3, punkt 30) att möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Regeringen anför att det har visat sig att bredbandsutbyggnaden har blivit försenad. Detta beror bl.a. på det förändrade marknadsläget och den korta grävsäsongen i landets norra delar. Hitintills har endast ca 1 230 ansökningar om skattereduktion kommit in till skattemyndigheten. Mot denna bakgrund är regeringen av uppfattningen att tiden måste utsträckas för att möjliggöra för fysiska och juridiska personer att kunna ansöka om skatte-reduktion för utgifter för bredbandsanslutningar. Regeringen föreslår därför att skattereduktionen även ges vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxering. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi287 yrkande 36 av m.fl. (m) att skattereduktionen för installation av bredband avskaf-fas. liberalerna avslår i motion Fi232 yrkande 26 av m.fl. (fp) förslaget om en ettårig förlängning av bredbandsreduk-tionen. föreslår i motion Fi286 yrkande 33 av m.fl. (c) att bredbandsreduktionen slopas. Motionärerna anför att skattelättnaden för utbyggnad av bredband bör slopas som ett led i en övergång till en utbyggnad grundad på ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen i hela landet fram till varje enskild abonnent. Utskottet är inte berett att tillstyrka att staten tar över ansvaret för utbyggna-den av bredband och anser därför att skattereduktionen för installation av bredband skall finnas kvar. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag om en ettårig förlängning av bredbands-reduktionen och tillstyrker därför att förslaget genomförs. Utskottet avstyrker motionerna Fi287 yrkande 36, Fi232 yrkande 26 och Fi286 yrkande 33. Miljöförbättrande åtgärder på bostäder Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker förslaget i motion Fi230 om ett ROT-avdrag för miljöförbättrande åtgärder på bostäder. En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats 31 december 1994 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) och 31 mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en sti-mulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. I motion Fi230 yrkande 16 av m.fl. (s, v, mp) anför motionärerna att ett ROT-avdrag för installationer av typen pelletsbrännare, treglasfönster, isolerglasfönster etc. bör införas under taxeringsåren 2004-2006 och de hem-ställer att begär att regeringen lägger förslag om en sådan skattereduktion. Syftet är att stimulera miljöförbättrande åtgärder på perma-nentbostäder. Utskottet finner ingen anledning att rikta någon invändning mot förslaget om att i miljöpolitiskt syfte införa en särskild skattereduktion i form av ett s.k. ROT-avdrag. Avdraget kan kopplas till att olika slags installationer genom-förs, exempelvis av pelletsbrännare, treglasfönster och isolerglasfönster. Den exakta avgränsningen av vilket slag av installationer som skall omfattas bör ske med beaktande av miljönytta och energieffektivisering, samt att kapa effekttoppar, hos olika alternativ. Avdraget bör utformas på ett kostnads-effektivt sätt och i princip ej ges för installationer som ändå skulle ha genom-förts. Som ett exempel kan nämnas installation av isolerglasfönster vid nybyggnation. Lagstiftningen bör enligt utskottets mening vara tidsbegränsad och gälla under inkomsttaxeringarna 2004-2006. För åtgärden bör en finan-siell ram om avsättas. har med anledning av revisorers granskning av tidi-gare ROT-avdrag uttalat att eventuellt nya åtgärder liknande ROT-avdraget måste analyseras noggrant innan de införs, följas upp medan de är i kraft samt utvärderas inom rimlig tid, liksom att de erfarenheter som kommit fram av ROT-avdragets tillämpning bör vägas in. I uttalandet fram-hölls också att man i ett sådant analys- och utvärderingsarbete också bör ta hänsyn till relevanta genus- och jämställdhetsperspektiv (försl. 2001/02:RR8, bet. 2001/02:SkU28). Enligt utskottets mening bör begära att regeringen lägger förslag om en skattereduktion i enlighet med vad som anförts. Utskottet till-styrker således motion Fi230 yrkande 16. Utskottets ställningstagande i det föregående innebär att de lagförslag som regeringen lagt fram behöver omarbetas och att ytterligare lagförslag bör upprättas. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns med vissa justeringar och avstyrker godkännande av Moderata samlingspartiets, liberalernas, och inkomstberäkningar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 5.4 och bilaga 1, punkt 7) att god-känner att statsbudgetens inkomster beräknas till 701 mil-jarder kronor, varav från inkomsttiteln m.m. Moderata samlingspartiet, , liberalerna begär i sina partimotioner godkännande för sina respektive inkomstberäkningar. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi231 yrkande 4 av m.fl. (m), Fi232 yrkande 4 av m.fl. (fp), Fi233 yrkande 6 av m.fl. (kd) och Fi234 yrkande 11 av m.fl. (c). anför i motion Fi256 yrkande 24 av m.fl. (kd) att de föreslagit totalt till skatteförvaltning och upp-börd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning 2003 och att de som en effekt av detta räknar med att skatteintäkterna ökar med 480 miljoner kronor och därefter med åtminstone . Motionärerna anför att tidigare dokumenterade erfarenheter (bl.a. av Riks-dagens revisorer) visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt. Utskottet har i det föregående föreslagit att avvaktar kommissio-nens godkännande innan ett beslut fattas om den föreslagna omläggningen av kraftvärmebeskattningen. Utskottet har vidare tillstyrkt förslaget i motion Fi230 om en utvidgning av skatteväxlingen . Dessa förändringar i regeringens förslag bör enligt utskottets mening föran-leda en justering av inkomstberäkningen. Utskottet har vidare funnit att det förslag om ändrade regler för beskatt-ningen av vissa andelsbyten som beställt och som avlämnas till (prop. 2002/03:15 Utvidgning av reglerna om framskjuten beskattning vid vissa andelsbyten) inte har beaktats vid inkomst-beräkningen. I den lagrådsremiss som föreligger har engångseffek-terna i form av utebliven skatteintäkt beräknats till , medan den varaktiga effekten beräknas till i utebli-ven skatteintäkt. Det påpekas i lagrådsremissen att uppskattningarna är behäftade med stor osäkerhet. Med de ändringar som kan föranledas av det anförda tillstyrker utskottet att regeringens inkomstberäkning godkänns. Utskottet avstyrker motions-yrkandena om godkännande av Moderata samlingspartiets, libe-ralernas, och inkomstberäkningar. När det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatteförvaltningen fram-står ett så direkt samband som motionärerna räknar med för inte som realistiskt. En ökning av anslaget kräver tid innan den kan ge effekt och inne-bär också en omställning som i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt utskottets mening bör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreligger i ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under det aktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utgiftsram och preliminär utgiftsram . Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Utgiftsområde 3 omfattar skatteförvaltningen, och exekutions-väsendet. är chefsmyndighet inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. De nämnda myndigheternas verksamhet ingår i politik-området Skatt, tull och exekution. Ytterligare en myndighet med verksamhet inom detta politikområde är (utgiftsområde 6), som har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Regeringen föreslår att skall besluta om en utgiftsram för utgiftsområde 3 på ca och godkänna en preli-minär utgiftsram på . har för anvisat till utgiftsområ-det. Förändringarna i utgiftsområdesramarna jämfört med tidigare beräk-ningar förklaras i huvudsak av pris- och löneomräkningar och att tillförs för att möjliggöra en effektivare bekämp-ning av narkotikasmuggling och annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. En fortsatt satsning på narkotikabekämpning och annan gräns-överskridande organiserad brottslighet skall tillföra ytterligare 2004. Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och eko-nomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslig-het motarbetas. I propositionen redovisas hur målen skall uppnås inom de olika myndig-hetsområdena och hur verksamheterna bör utvecklas. Det framhålls vara av stor vikt att myndigheterna långsiktigt arbetar med åtgärder för att kunna hantera en med tiden allt större och mer komplicerad arbetsmängd med mindre personalresurser. Det är därför viktigt att all verksamhet effektiviseras och att den utvecklas ytterligare. De olika delarna i förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklingen av moderna, effektiva och ändamålsenliga förvaltningar. Det skall bl.a. uppnås genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. Myndigheterna bör fortsätta att sträva efter att vara ledande bland myndigheter beträffande utveckling och användning av IT i Myndigheterna skall också sträva efter en hög servicenivå och förenklingar för allmänhet, näringsliv och andra myndigheter. Att öka den elektroniska och automatiska hanteringen av dokument och information ses som en viktig del i arbetet för att kunna frigöra resurser som i stället kan koncentreras till områden med högre risk. Arbetet med att öka den elektroniska hanteringen av dokument och information bör således fortgå. I detta arbete är ett ökat användande av exempelvis Internet som ett komple-ment till nuvarande system en viktig del. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT, informationsutbyte och utbildningsinsatser. För att effektivisera verksamheten är arbetet med förenklingar av regler och pro-cedurer viktigt. Regeringen understryker betydelsen av myndigheternas arbete med förenklingar av det egna regelverket samt förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. I propositionen framhålls vidare bl.a. vikten av att det pågående samarbetet med , polisen och andra berörda myndigheter och institutio-ner fortsätter att utvecklas. Ett sådant samarbete är nödvändigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenligt gränskontroll. I motion Fi231 av m.fl. (m) föreslås att utgiftsramen för de nu aktuella åren minskas med i förhållande till regeringens förslag (yrkandena 5 i denna del och 6 i denna del). Med hänsyn till tullens viktiga funktion inte minst i narkotikabekämpningen är det enligt motionen viktigt att tullens kontrollorganisation är tillräckligt stor och att den utökas. En förstärkning med föreslås. anförs att det principiellt är felaktigt att tullen disponerar vissa offentligrättsliga avgifter för att finansiera delar av sin verksamhet, vilken enligt motionen helt bör finansi-eras via statsbudgeten. Motionärerna vill i förhållande till regeringens förslag minska utgiftsramen för med och till kronofogdemyndigheterna med . Motionärerna hänvisar till att deras förslag till ändringar i skattesystemet innebär att en del av de allra krångligaste skatterna att administrera och driva in skall avskaffas. I motion Fi232 av m.fl. (fp) föreslås att utgiftsramen för de båda åren ökas med utöver vad regeringen har föresla-git (yrkandena 6 i denna del och 7 i denna del). Av ökningen hänförs 50 mil-joner kronor till ökade resurser till skattemyndigheterna.