yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall utreda fastighetsskatten, förmögenhets-skatten samt arvs- och gåvoskatten. Uppdraget skall vara avslutat vid utgången av . Kommittén ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen. Den fortgående globaliseringen ställer enligt utskottets mening det svenska skattesystemet inför utmaningar. Kunskaperna om hur de svenska skatte-baserna påverkas av en alltmer internationaliserad omvärld är dock ofullstän-diga och behöver förbättras. Den av regeringen tillsatta utredningen för att analysera globaliseringens betydelse för olika skattebaser lämnar sitt slutbe-tänkande . Enligt utskottets mening utgör en fortsatt grön skatteväxling en central del i omvandlingen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Genom miljöskatter sätts ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar till luft eller vatten. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänkningar av skatterna på arbete. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjt grundavdrag med den ändring som föreslås i motion Fi230. Övriga motionsförslag avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.1, punkt 27) att grundavdraget höjs med i inkomstskiktet som ett led i en grön skatte-växling. Syftet är att rikta inkomstskattesänkningen till låg- och medel-inkomsttagarna och att förenkla grundavdragsreglerna. Föränd-ringen innebär att upptrappningen av grundavdraget tidigareläggs, att den högsta nivån höjs och att nedtrappningen senareläggs. I motion Fi230 yrkande 12 delvis av m.fl. (s, v, mp) föreslår motionärerna att budgetpropositionens skatteväxling om utvidgas så att den får en total omslutning på och att detta sker genom att ytterligare höjningar av koldioxidskatten på bränsle och ener-giskatten på el får finansiera en ytterligare höjning av grundavdraget. Motio-närerna föreslår att grundavdraget höjs med i det lägsta skiktet och att den efterföljande upptrappningen höjs från till , så att den högsta nivån breddas. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkandena 1-7 och 33 av m.fl. (m) föreslår motionärerna en inkomstskattereform i fyra delar. införs ett grundavdrag på som höjs till . Grundavdraget trappas upp och trappas ner . uppgår grundavdraget respektive . Vidare införs ett förvärvsavdrag av den pensionsgrundande inkomsten. Skiktgränsen för den statliga inkomstskatten höjs till den övre gränsen för uttag av allmän pensionsavgift och det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas. Kompensationen för den allmänna pensionsavgiften slopas och avgiften blir avdragsgill fullt ut. Ett grundavdrag på per barn 2004 till . Skattereduktionen för utländska experter avskaffas. I liberalernas motion Sk382 yrkande 2 av m.fl. (fp) föreslår motionärerna att brytpunkten för statlig skatt höjs till gränsen för uttag av allmän pensionsavgift för att undvika att personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . I ett första steg höjs brytpunkten till . är avsikten att av de skattskyldiga skall betala statlig skatt. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas eftersom denna beskattning enligt vad som anförs leder till flykt av människor med goda kunskaper till andra länder. Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs och uppgår till av inkomsten. En skattereduktion garanterar att alla får del av en skattesänkning och uppgår till per person och stiger till . I motioner Fi256 yrkandena 8-11 och 33 av m.fl. (kd) och Fi255 yrkandena 2-5 och 8 av Per m.fl. (kd) föreslås en generell inkomstskattesänkning i fyra steg. införs ett rakt grundavdrag på vid beräkningen av inkomstskatt. En skattereduktion på utgår upp till en inkomst på och avtrappas sedan för att upphöra vid . Den nuvarande skattereduk-tionen för allmän pensionsavgift ersätts med ett förvärvsavdrag på av inkomst av anställning och näringsverksamhet. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan halveras och slopas helt . I motion Fi286 yrkandena 2-4 av m.fl. (c) föreslås att grundavdraget ersätts med en rak skatterabatt på . För den som bara betalar inkomstskatt motsvarar detta ett grund-avdrag på ca . Vidare införs en förvärvsrabatt som fasas in av inkomsten och som fasas ut av inkomsten . Förvärvsrabatten skall enbart ges på inkomster från för-värvsarbete eller företagande. Skattereduktionen för den allmänna pensions-avgiften slopas och avgiften blir avdragsgill fullt ut. Enligt utskottets mening är grunden för den gröna skatteväxlingen att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Som en del i denna strategi har skatten på arbete sänkts och grundavdrag i inkomstbeskattningen och sänkta socialavgifter. innebär det förslag som läggs fram i budgetpropositionen och motion Fi230 att ett tredje steg tas i skatteväxlingen och att det utrymme på för skattesänkningar på arbete som därigenom skapas utnyttjas till att höja grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare. Förslaget innebär att grundavdraget höjs för personer med inkomster . Vid de lägsta inkomsterna är höjningen och i inkomst-skiktet mellan och 264 200 är större höjningar möjliga. Den maxi-mala höjningen uppgår till . Eftersom pensionärer följer samma skatteregler som löntagare berör de föreslagna justeringarna i grundavdraget även pensionärer. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot den utformning av grundavdraget som föreslås i budgetpropositionen och motion Fi230 och tillstyrker att förslaget genomförs. Eftersom grundavdragets nivå är kopplad till gränsen för uttag av allmän pensionsavgift, statlig ålderspensionsavgift och gränsen för pensions-grundande inkomst bör även dessa regler ändras. Vidare bör gränsen för deklarationsplikt höjas. I övrigt avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomst Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det fasta beloppet på skall anses utgöra en inkomstskatt även vid taxering. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.3, punkt 31) att det fasta belopp på som utgår vid statliga beskattningen av förvärvsinkomster skall utgöra en inkomstskatt även vid taxering. Regeringen anför att den statliga skatten om har beslutats utgöra en inkomstskatt och att detta har motiverats med kommunernas och landstingens behov av medelsförstärkning. Regeringen konstaterar att kommunerna har ett visst behov av medelsförstärkning även och föreslår därför att den fasta skatten om skall utgöra en kom-munal inkomstkatt också vid inkomsttaxering. har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och tillstyrker propositionen i denna del. Beskattning av sjömän i viss internationell trafik Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av den tillfälliga skattefriheten för svenska sjömän vid arbete i viss inter-nationell trafik till taxering. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.4, punkt 32) att den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavta-let gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik skall gälla också vid taxering. Regeringen anför att frågan om beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet är en fråga som lämpligen bör lösas gemensamt inom . Regeringen påbörjade en översyn av lastsjöfartens och färjenäringens villkor. Syftet är att utreda möjligheterna till en gemensam nordisk uppfattning när det gäller den framtida utformningen av Europeiska gemenskapernas riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Detta uppdrag skall redovisas senast . I avvaktan på en gemensam nordisk lösning och resultatet av den översyn som inletts föreslås att skattefriheten för ombordanställda på nordiska skepp skall gälla även vid taxering. har inte funnit någon anledning till erinran mot detta förslag och tillstyrker propositionen i denna del. Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker motionsförslaget om en ettårig förlängning av den tidsbegränsade jämkningsregeln för miljövänliga bilar. De nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att för-månsvärdet för en bil som är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall justeras ned till en nivå som motsvarar förmåns-värdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7). infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare ned-sättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar. För en elbil eller elhybridbil blev det möjligt att justera ner förmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljöanpassad teknik. Nedsättningen gäller och får inte överstiga . För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol medges justering till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen gäller under och får inte överstiga . En utvärdering av regelför-ändringen skall genomföras och vara klar före respektive tillämpningsperiods utgång (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, prop. 2001/02:45, bet. 2001/02: SkU12). I motion Fi230 yrkande 17 av m.fl. (s, v, mp) föreslås att för-söksperioderna med sänkt förmånsvärde för miljöanpassade bilar förlängs med . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot motionärernas förslag och tillstyrker att fattar beslut om en sådan förlängning. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopade skattereduktioner för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). har fattat beslut om en skattereduktion på för medlemsavgiften till en arbetstagarorganisation och om en skattereduktion på för avgiften till en arbetslöshetskassa. avskaffades avdragsrätten för avgiften till arbetslöshetskassa. De nya bestämmelserna har trätt i kraft (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02:SkU6). I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkandena 37 och 38 av m.fl. (m) föreslås att fattar beslut om en återgång till tidigare regler. Skattereduktionen för fackföreningsavgift avskaffas och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa ersätts med en avdragsrätt vid inkomstbeskattningen. I motion Fi286 yrkande 5 av m.fl. (c) före-slås också att skattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas. Problemen med höga skatter för dem med låga inkomster bör enligt vad motionärerna anför inte lösas genom kompensation för olika slags kostnader. Enligt utskottets mening syftar skattereduktionen för fackföreningsavgifter till att likställa villkoren för medlemskap i en arbetstagarorganisation med de villkor som gäller för medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Organisa-tioner och förbund på arbetsgivarsidan har efter hand fört över den över-vägande delen av sin verksamhet till särskilt bildade servicebolag och på det sättet gjort det möjligt för medlemsföretagen att dra av serviceavgifterna som driftskostnader i den bedrivna rörelsen. Mervärdesskattebestämmelsernas ut-formning har också medfört att arbetsgivarsidan i realiteten haft fördelar jämfört med arbetstagarsidan. Med en skattereduktion på för de med-lemsavgifter som enskilda medlemmar betalar till sina arbetstagarorganisa-tioner uppnås en faktisk skattemässig behandling som motsvarar den som gäller för avgifterna på arbetsgivarsidan. Rättviseskäl talar således för att skattereduktionen för fackföreningsavgifter bibehålls. När det gäller skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa har inten-tionen varit att avgiften skall vara avdragsgill, eftersom detta upp-muntrar den enskilde att skaffa sig ett försäkringsskydd mot följderna av arbetslöshet. Beloppsbegränsningen av avdraget för övriga kostnader under inkomst av tjänst har emellertid försämrat förutsättningarna för denna avdragsrätt, allteftersom den grupp som kommer över beloppsgränsen blivit mindre. Härigenom har det uppkommit en olikformighet vid beskattningen av arbetstagarsidan i förhållande till vad som gäller vid beskattningen av arbets-givare, och det är av bl.a. detta skäl som fattat beslut om att ersätta avdragsrätten med en skattereduktion i dessa fall. Utskottet anser att både rättvise- och hanteringsmässiga skäl talar för att den nuvarande ordningen bibehålls. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi287 yrkandena 37 och 38 och Fi286 yrkande 5. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjda reseavdrag, sänkt gräns för avdragsgilla resekostnader och om att resor till dagis skall ingå. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). höjde det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till fr.o.m. . höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och för resor i tjänsten och näringsverksamhet höjdes per mil . Avdraget för resor med förmånsbilar är härefter (för dieseldrivna förmånsbilar) (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01: FiU1). I flera motioner från Moderata samlingspartiet framställs yrkanden om en höjning av reseavdraget till per mil med motsvarande höjningar av reseavdraget vid användning av förmånsbil. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi287 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (m) och N304 yrkande 4 delvis av m.fl. (m). I motioner Fi256 yrkande 12 av m.fl. (kd) och Fi255 yrkande 6 av Per m.fl. (kd) föreslås i stället att gränsen för reseavdraget sänks från till . förslag i motion Fi286 yrkandena 6 och 8 av m.fl. (c) innebär dels att reseavdraget höjs till per mil, dels att resor till och från barnomsorg skall beaktas. Reseavdraget fastställdes till per mil, och avsikten var då att tillskapa en viss marginal för att beloppet skulle kunna kvarstå under . Härefter har avdragsbeloppet höjts med en krona till per mil . Syftet med denna höjning har varit att stimulera rörligheten på arbets-marknaden. Enligt utskottets mening finns det inte nu någon anledning att genomföra ytterligare justeringar av detta belopp. När det gäller förslagen om en sänkning av gränsen för reseavdraget är detta enligt utskottets mening mindre lämpligt. Avdragsgränsen har en prak-tisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxeringsarbetet. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu sänka denna gräns. När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tiden för att lämna barn på dagis finns det enligt utskottets mening skäl att hålla gräns-dragningen kring dagens avdragsrätt för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Att låta skattemyndigheterna beakta resan för att lämna och hämta barn på dagis när tidsvinsten beräknas skulle komplicera de bedömningar som måste göras i dessa fall. Härtill kommer att fördelnings-politiska invändningar kan riktas mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnadskostnader. Om syftet är att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation bör andra lös-ningar användas, t.ex. förbättringar av de olika stöd som går direkt till barnfamiljerna. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi287 yrkandena 8 och 9, N304 yrkande 4 delvis, Fi256 yrkande 12, Fi255 yrkande 6 och Fi286 yrkan-dena 6 och 8. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion för hushållstjänster. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i Tjänsteut-redningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsätt-ning (SOU 1997:17). En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats 31 december 1994 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) och 31 mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en sti- mulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. Moderata samlingspartiet, , liberalerna har i en gemensam motion (Sk402) lagt fram ett förslag om en skattereduktion för hushållstjänster. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet . Motionärerna anför att förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet jämfört med dagens regler. Motionen har remitterats till skatte-utskottet och behandlas inte i detta ärende. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkande 29 av m.fl. (m) lägger motionärerna fram förslag om att en skattereduktion för privatpersoners betalning av arbetskostnaden på hushållsnära tjänster skall införas . Även liberalerna föreslår att en skattereduktion för hushålls-tjänster införs . föreslår i motion Fi286 yrkande 7 av m.fl. (c) en skattereduktion på för ROT-arbeten och hushållstjänster . Även föreslår i sitt alternativ att en skattereduktion för hushållstjänster införs . I budgetpropositionen tar regeringen upp frågan om den fortsatta behand-lingen av de utredningsförslag som lagts fram på området. Regeringen anför att den stigande arbetslösheten första hälft aktualiserade frågan om huruvida en stimulans av den privata tjänstesektorn skulle kunna öka den aggregerade sysselsättningen och bidra till att minska arbetslösheten. Regeringen tillkallade därför en utredning med uppdrag att ana-lysera de samhällsekonomiska effekterna av åtgärder som syftar till att sti-mulera utbud och efterfrågan på privat tillhandahållna tjänster, . Fokus skulle särskilt riktas mot förväntade effekter på arbetslöshet och sysselsättning i privat och offentlig sektor. Utredningen överlämnade betänkandet "Skatter, tjänster och sysselsättning" (SOU 1997:17). Utredningen lämnade förslag om skattelättnader som, för-utom att minska arbetslösheten, syftade till att motverka svartarbete. Regeringen anför vidare att senare analyser har visat att åtgärder av detta slag för att begränsa svartarbetets omfattning tenderar att bli offentligtfinansi-ellt kostsamma och ineffektiva och att läget på arbetsmarknaden dessutom förändrats avsevärt sedan utredningen lämnat sitt betänkande. Den öppna arbetslösheten har halverats och i flera sektorer, bl.a. inom delar av tjänste-sektorn, är det snarare tendenser till arbetskraftsbrist som behöver uppmärk-sammas. Regeringen ser därför inte något behov av att genomföra de av utredningen föreslagna åtgärderna. Detta gäller enligt vad som anförs även de förslag som lämnades av den s.k. i betänkandet Uppskattad sysselsättning - om skatternas betydelse för den privata tjänste-sektorn (SOU 1994:43). Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Utskottet delar också regeringens bedömning att det skulle vara kostsamt att genom stimu-lanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora. De erfaren-heter som man har gjort i talar för en sådan utgång. En stimulans av denna typ skulle också leda till gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi287 yrkande 29 och Fi286 yrkande 7. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att pensionssparandet skall utvidgas till ett pensions- och kompetenssparande. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 2 (fp). Pensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 § IL göras för för pensions-försäkring som den skattskyldige äger och för inbetalningar på pensionsspara-rens eget pensionssparkonto. Pensionssparavdraget får inte överstiga summan av 0,5 prisbasbelopp och ett särskilt tillägg som är beroende av om pensions-rätt föreligger eller ej. Om pensionsrätt föreligger i anställningen uppgår tillägget till av inkomsten mellan 10 och 20 prisbasbelopp. Om den skattskyldige inte har pensionsrätt i sin anställning eller om inkomsten utgör aktiv näringsinkomst uppgår tillägget till av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp. har godkänt riktlinjer för ett system för indi-viduell kompetensutveckling. En utgångspunkt för systemet skall vara att individen deltar med eget sparande på kompetenssparkonto. Den kompetens-utveckling som systemet skall stimulera ges en vid definition. Den enskilde individen ges möjlighet att med vissa begränsningar göra skattemässigt avdragsgilla insättningar på kompetenssparkonton. En stimulans för arbetsgi-vare att göra inbetalningar på en anställds kompetenssparkonto skall införas. Uttag från kompetenssparkonto beskattas som inkomst av tjänst. Vid uttag i anslutning till kompetensutveckling lämnas en stimulans i form av en kom- petenspremie vars storlek bl.a. beror på längden på kompetensutvecklingen. Premien ges i form av en skattereduktion (prop. 2001/02:175, bet. 2001/02:AU10). liberalerna föreslår i motion Sk382 yrkande 7 av m.fl. (fp) att dagens pensionssparande utvidgas så att avdrag medges upp till ett basbelopp, att sparandet får tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att kvarstående sparande kan tas ut vid pensionering. Moderata samlingspartiet har i motion Fi287 föreslagit att avdraget för pensionssparande höjs till ett basbelopp . Förslaget har remitte-rats till skatteutskottet och behandlas inte i detta ärende. Inom pågår ett arbete med utformningen av de regler som behövs i ett system för individuell kompetensutveckling. En promemoria med förslag till skatteregler har upprättats inom finansdeparte-mentet och remissbehandlats över sommaren. Avsikten är att ett förslag med såväl skatteregler som övrig lagstiftning skall presenteras . Avsikten är att de nya reglerna skall kunna tillämpas fr.o.m. . Enligt utskottets mening bör resultatet av regeringens arbete avvaktas. Utskottet avstyrker motion Sk382 yrkande 7. Gåvor till ideell verksamhet Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. Jämför avvikande mening 2 (fp). liberalerna föreslår i motion Sk382 yrkande 14 av m.fl. (fp) att en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd införs för att uppmuntra människor att dela med sig av sitt välstånd.