yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Kravet på förutsebarhet och klarhet i skattelagstiftningen måste beaktas. Byggherren måste redan vid projekteringen av ett nytt bygge ha möjlighet att bedöma skattekonsekvenserna. Även kontrollaspekterna är av stor vikt. För att utröna om sänkningen får avsedd verkan, bör åtgärden tidsbegränsas till att gälla projekt som påbörjas före utgången av 2006 och utvärderas tillsammans med de övriga stöd som finns för de aktuella bostadstyperna. Vid analysen av på vilket sätt mervärdesskattesänkningen lämpligen bör genomföras bör förutsättningarna för en återbäring av mervärdesskatten i form av en skatte-reduktion övervägas. föreslår i motion Fi256 yrkande 26 av m.fl. (kd) att mervärdesskatten på byggande halveras med start . För att inte gå emot föreslår motionärerna att skattesänkningen utformas så att byggföretaget efter deklaration erhåller en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. Avsikten är att skattereduktionen skall ses som en del av skattesyste-met och inte som ett bidrag. I motion Fi286 yrkande 15 av m.fl. (c) anförs att en uttagsskatt på företag som driver fastighetsskötsel i egen regi infördes vid skattereform och att detta bl.a. har drabbat många all-männyttiga och kooperativa bostadsföretag. Motionärerna föreslår att uttags-skatten slopas så att beskattningen av hyresboendet blir lägre och inte miss-gynnas i jämförelse med andra boendeformer. Det finns ett starkt behov att ytterligare stimulera produktionen av vissa typer av hyreslägenheter som studentlägenheter, äldrebostäder och mindre hyres-lägenheter. används investeringsbidrag t.ex. för att stimulera produktio-nen av studentlägenheter och hyreslägenheter och detta har haft en god effekt när det gäller att få fram en produktion av lägenheter till rimligare kostnader. Det har också lett till att ett antal aktörer har etablerat sig på marknaden och bygger bostäder där kostnaderna är rimligare än vad kostnaderna är i den traditionella produktionen. Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att en moms-sänkning bör prövas som en kompletterande stimulans på detta område. När det gäller motionsförslaget om att nu skall fatta beslut om en lik-nande stimulans anser utskottet att regeringens förslag bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. När det gäller uttagsbeskattningen av viss fastighetsskötsel är bakgrunden till bestämmelsen att många fastighetsförvaltande företag, bl.a. bostadsför-valtningsföretagen, inte är skyldiga att ta ut mervärdesskatt i sin verksamhet och därför inte heller kan dra av den skatt som fristående fastighetsskötare debiterar. För att undvika att bostadsförvaltarna och andra momsbefriade företag av skatteskäl helt går över till fastighetsskötsel i egen regi har sådan egenregiverksamhet belagts med moms om kostnaden överstiger . Regeln tillkom i samband med skattereform (prop. 1989/90:11). Enligt utskottets mening syftar uttagsbeskattningen till att förhindra kon-kurrenssnedvridande effekter av den mervärdesskattefrihet som gäller för bostadsförvaltare och vissa andra fastighetsförvaltare. Utskottet är inte berett att tillstyrka att denna beskattningsregel slopas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi256 yrkande 26 och Fi286 yrkande 15. Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om höjd moms på tidskrifter och om en utredning av mervärdesskatten på kulturområdet. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). har beslutat sänka mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till fr.o.m. (prop. 2001/02: 45, bet. 2001/02:SkU12). I motion Fi256 yrkandena 27 och 29 av m.fl. (kd) anförs att den genomförda sänkningen av mervärdesskatten på tidskrifter inte kan ses som en angelägen skattesänkning, och de föreslår att mervärdesskatten på tidskrifter återställs till . De begär också ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kulturmomsen generellt skall kunna sänkas till . Också motion Fi286 yrkande 31 av m.fl. (c) förslås att mervärdesskatten på tidskrifter höjs till . Motionärerna anför att momsen på tidskrifter bör återställas till sin gamla nivå i avvaktan på en översyn av momsen inom hela kulturområdet. Enligt utskottets mening talar både det kulturpolitiska syftet och administra-tiva och praktiska skäl för att både böcker och tidskrifter bör ingå i området med reducerad mervärdesskatt. Området har utformats i nära anslutning till det utrymme som finns i punkt 6 i bilaga H till sjätte mervärdesskattedirekti-vet. Utskottet ser inte någon anledning att ändra denna gränsdragning och avstyrker därför motionsyrkandena om höjd mervärdesskatt för tidskrifter. När det gäller yrkandena om en översyn av momsen inom kulturområdet har utskottet i betänkande 2001/02:SkU18 tagit upp de problem som områ-dena med nedsatt mervärdesskatt orsakar och konstaterat att systemet kommit att bli alltmer svåröverskådligt och krångligt. Gränsdragningen mellan varor och tjänster som beskattas på normal nivå, 12-procentsnivån, 6-procentsnivån respektive undantas från beskattning framstår i en del fall som svårbegriplig, godtycklig och orättvis. Skattemyndigheterna tvingas till grannlaga avgöran-den om huruvida olika varor och verksamheter skall hänföras till den ena eller den andra gruppen. En av lagstiftningstekniska och praktiska skäl motiverad önskan att göra gränsen för ett lågbeskattat område så snäv som möjligt för att underlätta tillämpningen ger ibland upphov till känsliga och vidlyftiga rätt-visediskussioner, när ett besläktat och närliggande område beskattas på en högre nivå. Företag och andra näringsidkare lägger ibland ned avsevärda ansträngningar och betydande kostnader på att få till stånd en förmånligare mervärdesbeskattning av just de varor och tjänster som det företaget eller den näringsidkaren producerar, dvs. att få med dessa varor och tjänster i en låg-beskattad sektor. Mot denna bakgrund föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av tillämpningsområdet för de redu-cerade skattesatserna. biföll utskottets förslag (bet. 2001/02:17). Regeringen anför i budgetpropositionen (avsnitt 8.6.1) att det pågår ett arbete med att ta fram direktiv till utredningen och att avsikten är att utred-ningen skall tillsättas . Enligt utskottets mening bör resultatet av den aviserade utredningen av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna avvaktas. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en utredning om enhetlig kulturmoms. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om minimipunktskatt på cigaretter på och avslår motionsförslaget om en högre mini-miskatt. Jämför avvikande mening 3 (kd). Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.2, punkt 36) att en minimipunktskatt införs på cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Skatten bestäms till av den sam-manlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Vidare införs en skyldighet för tillverkare att lämna uppgifter till om försäljning av cigaretter i de olika priskategorierna. Regeringen anför att ett antal s.k. lågpriscigaretter lanserats på den svenska marknaden . Cigaretterna har ett pris som per paket ligger ca under priset på ett cigarettpaket i den mest efterfrågade priskategorin. Dessa lågpriscigaretters andel av marknaden har successivt ökat och de står för av cigarettkonsumtionen i landet. Även i andra medlemsstater har denna kategori av cigaretter tagit marknadsandelar. Det låga priset på dessa cigaretter medför en risk för att cigarettrökningen kommer att öka. Regeringen anser därför att det finns skäl att införa en mini-mipunktskatt för cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Enligt EG-reglerna skulle det vara möj-ligt att ta ut en minimipunktskatt på av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Regeringen bedömer dock att det inte är lämpligt att fastställa en minimipunktskatt på med hänsyn till att en sådan höjning av punktskatten på lågpriscigaretter skulle kunna öka risken för smuggling av cigaretter. En för låg minimipunktskatt skulle dock inte få någon större effekt på cigarettkonsumtionen. Vid en samlad bedöm- ning utifrån nuvarande förhållanden har regeringen funnit att en minimi-punktskatt som uppgår till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin bör införas. I motion Sk397 av () anförs att möjligheten att införa en minimiskatt på cigaretter bör utnyttjas till . Med en skatt på kan lågpriscigaretterna fortfarande vara hela billi-gare än den mest säljande priskategorin och risken är överhängande att låg-priscigaretterna fortsätter att locka unga rökare. Med en skatt på ökar priset med ytterligare , och det finns då en möjlighet att lågpris-ciga-retterna kan försvinna helt. Utskottet har inte funnit någon anledning till invändning mot regeringens förslag om att införa en minimiskatt på cigaretter för att på det sättet dämpa den ökande andelen för dessa cigaretter. I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att skatten bör bestämmas till en nivå som tar hänsyn både till behovet att dämpa efterfrågan och till risken för smuggling om skattesatsen skulle sättas för högt. Utskottet instämmer därför i regeringens slutsats att en nivå som uppgår till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade kategorin är lämplig. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion Sk397. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda kvoter för privatinförsel. Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.1, punkterna 37 och 38) att den mängd sprit-drycker, vin och öl som privatpersoner kan föra in till från ett annat EU-land utan att skatt skall betalas i ökas från . Från denna tidpunkt kan en privatperson föra in spritdryck, vin och öl utan att svensk skatt skall betalas. Kvoterna för s.k. starkvin och för tobaksprodukter ändras inte. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och till-styrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkta skatter på öl, vin och sprit. Jämför avvikande mening 1 (m). Skattesatsen på öl över 2,8 volymprocent är för varje volymprocent alkohol och liter. Vid en alkoholhalt på är skatten per liter. Skatten på lättvin tas ut i "trappsteg" och uppgår till per liter för vin över 8,5 och upp till 15 volymprocent. Skatten på sprit är per liter ren alkohol. Skatten på stark-sprit är ca . I Moderata samlingspartiets motioner Fi207 yrkandena 1-4 av m.fl. (m) och Fi287 yrkandena 30-32 av m.fl. (m) anför motionärerna att de höga skatterna och de ökande införselkvoterna gör att skatteinkomsterna minskar och att den svenska bryggerinäringen slås ut, och de föreslår en sänkning av de svenska alkoholskatterna mot nuvarande danska nivå. En sådan sänkning är enligt motionärernas mening statsfinansi-ellt neutral. Skatten på vin med en alkoholhalt på 8,5-15,0 volymprocent sänks från till per liter, med motsvarande ändring för vin med annan alkoholhalt. Skatten på öl sänks från till per volym-procent och skatten på sprit sänks från till per liter ren alko-hol. håller fast vid en restriktiv alkoholpolitik som syftar till att begränsa alkoholens skadeverkningar genom en minskad totalkonsumtion. Politiken utgörs främst av en kombination av höga skatter och restriktioner som på olika sätt begränsar tillgängligheten samt information, opinionsbildning och behandlingsinsatser. EU-medlemskapet och den ökade internationella rörligheten har medfört ändrade förutsättningar för alkoholpolitiken. Prioriteringar måste därför göras till de områden där insatserna ger störst effekt. Strävan är att hålla fast vid de mest verkningsfulla alkoholpolitiska medlen så länge de har effekt och ta bort sådana restriktioner som bedöms ha mindre alkoholpolitisk betydelse och som ifrågasätts från EG-rättslig synpunkt. har i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkohol-skador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8) antagit åtgärder för att fortsättningsvis, även vid höjda införselkvoter, skall kunna behålla målet om att begränsa alkoholens skadeverkningar och verka för att minska den totala alkoholkonsumtionen. Utskottet anser att ett av de viktigaste alkoholpolitiska medlen är prispolitiken och att det inte är lämpligt att genomföra sådana skattesänk-ningar som föreslås i de nu aktuella motionerna. Utskottet avstyrker motio-nerna Fi207 yrkandena 1-4 och Fi287 yrkandena 30-32. Grön skatteväxling - höjd koldioxidskatt och elskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd skatt på koldioxid och el med den utvidgning som föreslås i motion Fi230. Utskottet avstyrker motionsförslagen om en begräsning av indu-strins koldioxidskatterabatt och om införande av en kväve-oxid-skatt. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (avsnitten 8.4.1.1-3, punkt 33) att koldioxidskatten på bränslen höjs . För bensin och dieselolja sänks energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas från koldioxidskattehöjningen. Tillverknings-industrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna kompense-ras genom att koldioxidskattelättnaden för dessa näringar höjs från till . Energiskatten på el höjs med per kWh. Samtliga energi- och koldioxidskattesatser höjs motsvarande förändring-arna i konsumentprisindex . Höjningarna träder i kraft . Regeringen anför att det är viktigt att fortsätta att öka tyngden av kol-dioxidskatten i förhållande till energiskatten. Eftersom det är angeläget att åstadkomma en begränsning av koldioxidutsläppen föreslås en höjning av koldioxidskatten . Tillsammans med den årliga indexuppräkningen innebär det att koldioxidskatten höjs per kg utsläppt kol-dioxid. Energiskatten ändras inte för bränslen som används för uppvärmning. För bensin och dieselolja sänks dock energiskatten med samma belopp per liter som motsvarar koldioxidskattehöjningen. När gasol, metan och naturgas används som drivmedel belastas de inte med någon energiskatt. För att även skatten på dessa drivmedel skall vara oförändrad undantas de från höjningen av koldioxidskatten. Vidare anförs att höjningen av koldioxidskatten på fossila bränslen begrän-sar användningen av dessa, men att det relativa priset på el sjunker. Det kan medföra att elanvändningen ökar och motiverar att energiskatten på el höjs för att motverka detta. med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten föreslås därför en energiskattehöjning på el med per kWh för samtliga energiskattesatser på el. I motion Fi230 yrkande 12 delvis av m.fl. (s, v, mp) anförs att regeringen, och träffat överenskommelse om att den av regeringen föreslagna gröna skatteväxlingen på skall utvidgas så att den får en total omslutning på och att detta skall ske genom ytterligare höjningar av koldioxidskatten på bränslen och energiskatten på el. De tillkommande intäkterna skall användas till ytter-ligare höjningar av grundavdraget, riktade till personer i de lägsta inkomst-skikten. På samma sätt som i budgetpropositionen undantas tillverknings-industri, jordbruk och vattenbruk från höjningen genom en höjning av den procentuella koldioxidskattelättnaden för dessa sektorer och skatteuttaget för drivmedel neutraliseras. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att kol-dioxidskatten höjs och att samtliga energiskattesatser på el höjs med på /kWh. Moderata samlingspartiet hemställer att förslagen om höjda skatter på koldioxid och el avslås. Yrkandena framställs i motion Fi287 yrkandena 12 och 13 av m.fl. (m) och motion N301 yrkande 9 av m.fl. (m). Även föreslår en grön skatteväxling på . Motionärerna tillstyrker höjningarna av koldioxidskatten, energiskatten, avfallsskatten och skatten på naturgrus och föreslår i motion Fi256 yrkande 32 av m.fl. (kd) att skatten på el höjs med mer än vad regeringen föreslagit. Skatteväxlingen finansierar motionärernas förslag om ett grundavdrag på . I motion Fi286 yrkandena 25 och 26 m.fl. (c) anförs att de senaste två årens skatteväxling har lett till att skillnaden mellan de enskildas och industrins koldioxidskatt ökat och motionärerna föreslår att denna skillnad nu reduceras genom att industrins rabatt minskas med . Vidare anförs att kväveoxidutsläppen stadigt har ökat och att därför även avgifterna på utsläpp av kväveoxid bör öka. Motionärerna föreslår att kväveoxidskatt skall tas ut med per kilo NOx i pannor med en större effekt än och med en nyttiggjord energiproduktion större än . En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att bidra till att fastställda miljömål uppnås genom en ökad miljöstyrning via skattesystemet. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänkningar av skatterna på arbete. ekonomiska vårproposition bedömdes det samlade utrymmet för grön skatteväxling vara . Genom förslag i budgetpropositionerna har därefter en skatteväxling på sammanlagt genom-förts. Regeringens bedömning avseende det totala utrymmet för grön skatteväx-ling kvarstår. En fortsatt grön skatteväxling måste genomföras stegvis och varsamt, och de olika stegen bör löpande följas upp vad gäller effekterna för miljön, för individer och inkomstfördelning och för det svenska näringslivets konkurrenskraft. En ökad miljörelatering av skattesystemet förutsätter också en rationell energiskattestruktur, baserad på lättförståeliga och brett accepterade principer som skattesystemet måste vara förenligt med medlemskap i . Som en integrerad del i den gröna skatteväxlingen arbetar därför ett par utredningar med att ta fram underlag för en reformering av energi- och miljö-skattestrukturen: (dir. 2001:29) om nedsättning av energiskatt för näringslivet och (dir. 2001:12) om vägtrafikbeskattningen. Enligt utskottets mening bör ytterligare ett steg nu tas i den gröna skatte-växlingen, och härvid bör växlingen utvidgas till på det sätt som föreslås i motion Fi230. Härigenom skapas ytterligare utrymme för en sänkning av inkomstskatten genom ett högre grundavdrag. Utskottet tillstyrker att regeringens förslag genomförs med de ändringar som föreslås i motion Fi230 yrkande 12 delvis. Härvid avstyrker utskottet motionerna Fi287 yrkandena 12 och 13 och N301 yrkande 9 samt motion Fi256 yrkande 32. När det gäller förslaget om en neddragning av koldioxidskatterabatten för tillverkningsindustrin och jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna anser utskottet att resultatet av arbete bör avvaktas. Enligt utskottets mening utgör den kväveoxidavgift som tas ut på större anläggningar ett exempel på ett väl fungerande ekonomiskt styrmedel inom miljöpolitiken, och utskottet är inte berett att tillstyrka att det i stället läggs en skatt på dessa anläggningar. Utskottet avstyrker med det anförda även motion Fi286 yrkandena 25 och 26. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en övergång till indu-stribeskattning för kraftvärmeverken, ändrade turordningsregler för bränslen och en utfasning av avdraget för egen elförbrukning, men framhåller att kommissionens godkännande bör avvaktas innan beslut fattas i ärendet. Jämför avvikande mening 4 (c). I energipropositionen (prop. 2001/02:143) bedömde regeringen att möjlighe-terna bör undersökas att införa ändringar i energibeskattningen för kraft-värmeanläggningar som innebär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck. I kraftvärmeverk får avdrag göras för hälften av energiskatten på den del av bränsleförbrukningen som hänförs till värmeproduktion. Om i stället industrins avdragsregler införs för denna bränsleförbrukning innebär det att hela energiskatten och av kol-dioxidskatten på bränslen får dras av. Regeringen föreslår (avsnitt 8.4.2.1-3, punkt 33) att avdrag skall få göras för hela energiskatten och av koldioxidskatten på bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Vidare förslås att turordningen mellan bränslena inte skall få väljas fritt vid beräkning av skatteavdragen i kraft-värmeverk. I stället införs regler om proportionering. Sådana regler införs också i andra sammanhang där turordningen fått väljas fritt. Slutligen förelås att avdraget för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk och som används i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörj-ning slopas . En begränsning av avdragsrätten sker dock . Regeringen anför att en förutsättning för skatteavdraget vid produktion av värme i kraftvärmeverk är att el- och värmeproduktionen sker integrerat och , dvs. att produktionen sker i en sammanhållen process och att för-hållandena är avgörande. Reglerna för nedsättning av ener-giskatter är föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté, (dir. 2001:29). Kommittén, som tillsattes som ett led i arbetet med att förverkliga strategin för fortsatt grön skatteväxling, skall redovisa sitt arbete . Den föreslagna ändringen får därför ses som temporär i avvaktan på kommitténs förslag. Regeringen anför vidare att det fordras en prövning av kommissionen om de höjda avdragen är tillåtliga enligt om statsstöd innan en för-ändring av skattebestämmelserna kan genomföras. förslaget om ändrade bränsleavdrag i samband med en pågående granskning av energiskattenedsättningarna för industrin. En central fråga är enligt vad som anförs hur den här föreslagna generella stimulansen för kraftvärmen skall kunna uppnås utan att biobränslenas kon-kurrenskraft försämras. För att via skattereglerna minska risken för en ökad fossilanvändning på bekostnad av biobränsleanvändningen föreslås att de regler som gäller för beräkning av skatteavdragen ändras. Kraftvärme-produ-centen får enligt dagens regler välja hur den gemensamma bränsleförbruk-ningen fördelas på elproduktion respektive värmeproduktion. Det har därvid varit gynnsamt att så långt möjligt hänföra beskattade fossila bränslen till elproduktionen, eftersom skatteavdragsbeloppet då blir större. Om flera beskattade bränslen använts har de också fått turordnas sinsemellan. I stället bör regler om proportionering införas. Sådana regler bör också införas när el framställs med både kraftvärme- och kondenskraftteknik i sammankopplade system. Likaså om värme levereras till utomstående som omfattas av nedsättningsreglerna för industri, jordbruk, skogsbruk och vatten-bruk. Vid elproduktion i kraftvärmeverk finns det en alternativ möjlighet att i stället för bränsleavdrag göra avdrag för energiskatten på den del av den egenproducerade el som används i kraftvärmeproducentens egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning. Med nuvarande skatte-satser på bränslen och el har det varit fördelaktigt att utnyttja detta avdrag om biobränslen och andra obeskattade bränslen har använts för elproduktionen. Det har visat sig att denna avdragsmöjlighet har utnyttjats i allt större omfatt-ning . Uppenbarligen är det utnyttjandet av avdraget för el i elpannor och värmepumpar som ökar. konstate-rade i sitt slutbetänkande Handel med elcertifikat (SOU 2001:77) att ett bibe-hållande av denna avdragsrätt kombinerat med ett certifikatsystem kunde ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elproduktion. Avdraget motverkar också syftet med de förhöjda skattesatserna på stora elpannor om avdrag får göras för sådan elanvändning.