yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (ca /år) bl.a. för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . höjs brytpunkten i ett första steg till ca /månad. måste det dock vara så att av de skattskyldiga skall betala statlig skatt, vilket var skatteuppgörelsens utgångspunkt. Värnskatten skall avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Motivet är inte minst att denna beskattning leder till flykt av människor med goda kunskaper, viktiga för företag och vårt land, till andra länder. Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs. Detta sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Inled-ningsvis föreslås ett förvärvsavdrag på av inkomsten. En skattereduktion, lika för alla, införs för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Skattereduktionen bör till en början vara och person och stiger till . Den innefattar även pensionä-rer. Vårt skatteförslag innefattar utöver ovanstående mer principiellt inriktade förslag till förändringar vidhållandet av andra kända fp-profilinslag i skatte-politiken. fortsätter att avvisa avdragsrätt för fackliga avgifter. Avdrag skall endast kunna medges för kostnader för inkomstens förvärvande. Detta kan medlemskap i fackförening ej ses såsom. Avgifterna till a-kassan höjs men blir avdragsgilla. För den enskilde innebär detta ingen nettoförändring, men systemen kommer att fungera bättre. I ett dynamiskt arbetsliv är det av stor vikt för den enskildes frihet att kom-petensutveckling är något man kan råda själv över. Att inte enbart vara bero-ende av att arbetsgivaren önskar satsa på fortbildning och kompetens-utveck-ling för att man skall vara attraktiv på arbetsmarknaden - och för att man skall kunna ha ett utvecklande och intressant arbete - är därför en frihets-fråga. Vi föreslår därför att dagens pensionssparande utvidgas, genom att avdragsrätt för sparande medges upp till ett basbelopp, att sparandet kan tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att ett kvarstående personligt sparande kan tas ut vid pensionering. Många svenskar känner att de vill dela med sig av sitt välstånd. internationella bistånd till världens fattiga länder ligger långt under den nivå på av BNI som har fattat beslut om. vet vi att behovet av stöd är stort, och ständigt ökar. får vi bevis på det enorma behov som finns i olika delar av vår värld. För att människor skall uppmuntras att dela med sig av sitt välstånd vill vi införa en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. vill avskaffa regeringens skattereduktion för bredbands-anslut-ning. Många barnfamiljer upplever att tiden inte räcker till, och många vill lösa tidsbristen genom att köpa hushållsnära tjänster. Det höga skatteuttaget hind-rar efterfrågan och utbud från att mötas på en laglig marknad. har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. anser att det enklaste och bästa sättet att förändra situationen är att införa en skatte-reduktion för hushållens köp av den här typen av tjänster via en skattereduk-tion i företaget för halva totala arbetskostnaden. Det är enkelt, obyråkratiskt och rättvist. Fördelarna med en marknad för hushållsnära tjänster där obe-skattat arbete inte förekommer är många. De som arbetar utan att betala skatt och avgifter får möjlighet att inordna sig i ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna i socialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pen-sion m.m. Valfriheten ökar. Människor får större möjlighet att välja mellan att arbeta mer och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och i stället göra mer av hemarbetet själv. Den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas upp ytterligare, vilket ur ett jämställdhetsperspektiv är starkt önskvärt. Vid beskattningen bör hänsyn tas till den extra försörjningsbörda och lägre bärkraft som föräldrar har. Utökningen av det generella barnstödet bör därför ske i form av en skattereduktion för barn som motsvarar en barnbidrags-höjning med per barn och år. I kombination med en nedtrappning av den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag sänks marginaleffekten i de inkomst-lägen där maxtaxan inte fått någon större betydelse. Skattereduk-tionen mot-svarar i storleksordningen i höjt grundavdrag, men till-faller även föräldrar som inte kan utnyttja grundavdragshöjningar. Tillsam-mans med förbättrad föräldraförsäkring och införande av barnkonto utgör detta viktiga delar i en politik för ökad egenmakt, bättre jämställdhet och större ekono-miska marginaler för barnfamiljerna. Det är en förlegad syn på förutsättningarna för förvärvsarbete som ligger bakom det faktum att resor till barnomsorg inte kan räknas med när avdraget för resa till och från arbetet beräknas. Det kan mycket väl vara så att omvägen via barnomsorg avsevärt förlänger en förälders resa till och från arbetet, vid beaktande av bussbyten eller väntetider på tåg. Därför bör tid för hämtning och lämning av barn i barnomsorgen räknas in när rätt till avdrag för resor till och från arbetet bedöms. För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastig-hetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligt högt beskattat, boendekostnaderna ibland oöverstigliga. Dagens beskattningsform är oacceptabel. En huvudprincip i all beskattning måste vara skatt efter bärkraft. Därför måste nuvarande fastighetsskatt avvecklas . Fastighetsskatten uppfattas också som orättvis. Samma hus har olika höga taxeringsvärden i olika delar i landet och beskattas därför För människor som byggt sina hus med egen arbetskraft, framstår det därtill som minst sagt märkligt att staten skall ha pengar för detta. Vi anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen skall ske stegvis och inledas omgående. Hela systemet för taxering måste reformeras och likfor-mighet mellan olika boendeformer upprättas. måste dock insatser genomföras . Vårt omedelbara förslag är att taxeringsvärdena fryses till nivå. På dessa skall skattesatserna för småhus och för flerfamiljshus tillämpas. beräknar att en återgång till taxeringsvärden skulle innebära ett skattebortfall på . Därmed kan begränsningsregeln avvecklas. Eftersom föreslår en betydande sänkning av fastighetsskatten, föreslår vi att skatten på kapitalvinst vid försäljning av bostadsrätt och fastighet höjs från . Detta skall dock inte påverka gällande uppskovsregler. Det är av sociala skäl viktigt att stimulera rörligheten på bostadsmarknaden. Makt över egna besparingar Förmögenhetsskatten blir för många människor ett oöverstigligt belopp att betala. Den drabbar särskilt äldre personer som kanske ägnat ett långt liv åt att amortera på sitt hus och i stället finner att tusentals, kanske tiotusentals, kronor skall betalas i förmögenhetsskatt. Sambeskattningen av makars förmögenhet är en restprodukt i skatte-systemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egna ekonomiska subjekt. Detta är helt oacceptabelt. menar att det finns starka jäm-ställdhetsskäl - och praktiska skäl - för att avskaffa sambeskattningen. Folk-partiet anser att sambeskattningen bör avskaffas . Fribeloppet bör höjas snabbare än regeringen anger, till med sikte på ett fullständigt avskaffande av förmögenhetsskatten. Detta är viktigt ur ett mer långsiktigt tillväxtperspektiv och för att göra till ett attraktivt land att investera och spara i, även för svenskar. Mer makt åt den enskilde småföretagaren För att få fler människor i arbete krävs det bra förutsättningar för befintliga företag att överleva och växa och för nya att starta. Det är de små företagen som främst står för tillväxten. Därför måste småföretagarens makt stärkas. har länge argumenterat för att införa regler som avskaffar dubbelbeskattningen på utdelningar i alla företag. De nya reglerna skall utformas i enlighet med de regler som gällde och som infördes på initiativ av den dåvarande borgerliga regeringen. Den dubbla beskatt-ningen gör det inte bara svårare för småföretagen att skaffa riskkapital, den hindrar dessutom de små företagen att växa med hjälp av egna överskott. Det naturliga för en företagare är att expandera med eget kapital. Den dubbla beskattningen är främst en skatt riktad mot enskilda aktieägare och företagsägare som expanderar. De stora ägarinstitutionerna är undantagna medan de mer än fem miljoner individer som äger aktier främst via aktie-fonder drabbas. Man kan inte undgå intrycket att syftet är att hindra människor att skaffa sig en ekonomisk buffert mot oförutsedda händelser. Den socialistiska synen är att människorna skall vara så starkt beroende av de politiska beslutens godtycke som möjligt. Avskaffandet av dubbelskatten på utdelningar bör ske i etapper. kan dubbelskatten för privatpersoner halveras. Detta är ett första viktigt steg för att kunna avveckla denna straffskatt på risk-sparande helt. De s.k. 3:12-reglerna ger upphov till en pomperipossaeffekt vid andels-byten. har därför uttalat att regeringen skall återkomma med en proposition som eliminerar de effekter som uppstår i förlustsituationer till följd av att ett tjänstebelopp skall tas upp till beskattning av den som genom ett uppskovsgrundande andelsbyte har avyttrat andelar i ett fåmansföretag. Det bör dock noteras att samma effekter kan uppstå också i andra fall, och vi anser därför att det är nödvändigt att få ett helhetsgrepp om pomperipossaeffekterna. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi232 yrkande 26, Fi251, Fi286 yrkande 7, Fi287 yrkande 29, Sk295 samt Sk382 yrkandena 1-4, 7-12, 14, 22, 24 och 26. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi232 yrkande 4. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi tillstyrker förslaget i motion Fi232 av m.fl. (fp) om att utgiftsramarna höjs med utöver vad regeringen har föreslagit. Av höjningen skall tillföra skattemyndigheterna resurser för förbättringar i skattekontrollen. Resten av höjningen bör användas för att ge tullen möjlighet att öka sina insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. Skattefrågor i budgetpropositionen - kd av Per (). Syftet med skatter är att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen och tillväxten i en socialt och ekolo-giskt hållbar riktning. Alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Strävan måste därför vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. En marknads-ekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsätt-ningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resurs-slöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsak-ligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens per-spektiv. vill arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Vidare behöver förändringar göras för att de val människor gör, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om att sänka det totala skatte-trycket, det andra om att minska marginaleffekterna. Om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Vår snart unika förmögen-hetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga natur-resurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa förutsättningar för en skatteväxling som inte snedvri-der konkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte. Vi anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut inom EU på miljö-området, bl.a. för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Medborgarna måste ha en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Vi vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel, främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushåll-ning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenhe-ten till svartarbete minska. En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. En heltidsanställd person skall inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Vi föreslår en rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande. För det första föreslås ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag om vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller . För det andra införs en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter ned på översti-gande inkomster och upphör vid årsinkomster på . För det tredje föreslås ett generellt statligt förvärvsavdrag om av inkomst av anställning eller näringsverksamhet. Avdraget beräknas mot kommunalskatten och ersätter regeringens kompensation för pensions-avgiften. För det fjärde halveras värnskatten . Den bör avskaffas helt . Det bör vara en viktig princip att ingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. För att finansiera delar av grundavdragshöjningen till genom-förs en grön skatteväxling som uppgår till . Regeringens höjningar av koldioxidskatten, energiskatten, avfallsskatten och naturgrusskatten tillstyrks och energiskatten på el höjs med per kWh. Dessa tre miljarder går oavkortat till det höjda grundavdraget. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Avdragsrätten skall även gälla för den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Detta innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses som ett stöd för perso-ner i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alter-nativ till bilen. En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster föreslås. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbets-kraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhälls-ekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. Skatteförslag för trygghet i boendet Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. För personer med låga inkomster utgör fastighetsskatten ett hot mot ägande-rätten. De omräkningar av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar inte bara av fastighetsskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Vi föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till de som gällde före höjningarna . Vi föreslår vidare att den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhus (egna hem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter och att kommunerna i stället ges rätt att ta ut en fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Ett starkt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgifts-underlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbe-byggelse som i vissa kommuner är omfattande, men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostadsfastighet och bostads-rätt höjs till den generella nivån på . Nuvarande uppskovsregel vid anskaffande av ersättningsbostad föreslås vara oförändrad. Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelnings-politiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögen-hetsskatt. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmögenhet skall de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Vi väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter avvecklas förmögenhetsskatten så att den blir 2004 och 2005. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. Dubbelbeskatt-ningen av avkastning på aktier måste därför avvecklas, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. Vi föreslår att avvecklingen sker stegvis med en halvering av fysiska och juridiska per-soners utdelningsskatt med sikte på ett fullständigt slopande . För att finansiera dessa skattesänkningar höjs bolagsskatten till . Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till ett riskkapitalavdrag. Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Det skall även gälla vid köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten skall gälla investeringar upp till en nivå av och medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta inve-steringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investe-rare. Riskkapitalavdraget skall vara permanent. Avdragsrätten skall ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onote-rade företag. blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkur-renssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår vi en sänkning av dieselskatten till per liter. Den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkur-rensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. Åkeri-näringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med för att svenska inrikesåkerier skall kunna konkurrera på liknande kostnadsvillkor som bl.a. danska åkerier har. Vi föreslår en sänkning av dieselskatten för att underlätta för de svenska åkerierna med per liter (inklusive moms). Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. Vi vill öka exploa-tering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Det är reklamskatten infördes i . har allt fler insett att denna punktskatt kan vara kvar. Den är inte konkur-rensneutral, då den endast belastar vissa medier som dagspress och tidskrifter, men däremot inte radio, TV och direktreklam och den är rättsosäker, oförut- sägbar och svårtillämpad. Mot den bakgrunden gav regeringen till känna att frågan om reklamskatten borde prioriteras vid bered-ningen av budgeten för . I budgetpropositionen anser sig regeringen ha prioriterat frågan men har ändå inte funnit att förutsättningar föreligger för att avskaffa reklamskatten. Detta rättfärdigar dock inte ett bibehållande av denna orättvisa skatt. Om det saknas förutsättningar för att avskaffa reklamskatten i sin helhet bör i stället en partiell avveckling inledas. Detta kan t.ex. ske genom att skatte-satsen etappvis sänks eller genom att grundavdraget (den s.k. rätten till åter-betalning) för dagstidningar och tidskrifter, höjs. Vi anser att bör ge regeringen till känna att en successiv avveckling av reklamskatten bör inledas . Ökad miljörelatering av skattesystemet Ett effektivt sätt att bekämpa miljöhoten är att använda olika former av eko-nomiska styrmedel. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete, s.k. skatteväxling. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. För att finansiera delar av grundavdragshöjningen till föreslås en grön skatteväxling som uppgår till . Regeringens förslag i budgetpropositionen om skattehöjningar på 2,6 miljar-der kronor tillstyrks. Höjningarna gäller således koldioxidskatten, energi-skatten, avfallsskatten och skatten på naturgrus. För att uppnå en växling på 3 miljarder föreslår vi att energiskatten på el höjs med per kWh. Dessa går oavkortat till ett höjt grundavdrag. Vi föreslår att biodrivmedel befrias från koldioxid- och energiskatt. Regeringen har i sin skattestrategi för alternativa drivmedel aviserat att de tänker ta bort koldioxidskatten på koldioxidneutrala drivmedel . Producenter och intressenter på området menar dock att utan att också ta bort energiskatten finns ingen chans för ökad produktion av alternativa bränslen. Ett kristdemokratiskt mål är att användningen av fossila drivmedel skall halveras senast . För att nå detta krävs även slopad energiskatt för att öka produktion och försäljning av förnybara drivmedel. har beslutat att vissa kulturaktiviteter skall mervärdebeskattas med en reducerad skattesats om .