yttr · GQ05UU1y · 2003-01-01 00:00:00 — har vid sammanträde beslutat att bereda utrikesutskottet tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen 2002/03:1 utgiftsområde 1 jämte eventuella motioner. väljer att i det följande lämna synpunkter på anslaget 90:6 m.m. inom utgiftsområde 1 samt på motionerna 2002/03:K403 och 2002/03:K407, allt i de delar som rör utrikesförvaltningen. Därutöver överlämnar utrikesutskottet, under förutsättning av medgivande, med detta yttrande motionerna 2001/02:U343 (m) yrkande 2, 2002/03:U208 (m), 2002/03:U268 (kd) yrkandena 4-8 samt motion 2002/03:U297 (mp) yrkande 7. Regeringen framhåller i propositionen att utrikesförvaltningens struktur anpassas kontinuerligt till politiska och ekonomiska förändringar i omvärlden. Vidare konstateras att antalet forum att verka inom har ökat liksom att antalet länder som samarbetspartner har blivit fler, inte minst genom EU-medlemskapet. Regeringen konstaterar att som regel är medlemsländerna i EU representerade i varandras länder. Förhandlingarna om en utvidgning av unionen bedrivs med sikte på att dessa skall kunna slutföras med upp till tio kandidatländer . Vidare framhåller regeringen att ett annat viktigt skäl för att vara representerat i ett land kan vara att stödja utvecklingen mot demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen föreslår i propositionen att anslag 90:6 för skall uppgå till 5 . Moderata samlingspartiet yrkar i kommittémotion 2002/03:K407 (m) att utgiftsområde 1, anslag 90:6 m.m. för skall uppgå till 4 . Det skulle medföra en minskning med i förhållande till regeringens förslag. förordar motionärerna vissa omfördelningar inom anslaget. De menar bl.a. att bör tillföras . I detta skulle ingå en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Vidare menar motionärerna att ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna, menar motionärerna. I motionen framhålls även att framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer större krav på kontaktytor och kompetens. Även i motionen U343 (m) yrkande 2 från /02 yrkar motionärerna att skall anvisa mer än vad regeringen föreslår till utrikesförvaltningen. Utskottet vill inledningsvis erinra om att på grundval av förslag i den ekonomiska vårpropositionen godkände att anslaget för utrikesförvaltningen flyttades från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1. Den nya ordningen innebär att det ej längre redovisas ett särskilt anslag för utrikesförvaltningen, utan de medel som är avsedda härför ingår i det anslag som heter 90:6 m.m. framhöll i föregående års yttrande till (2001/02:UU2y) att den nya ordningen försvårar för utrikesutskottet att göra en adekvat bedömning av resurstilldelningen till utrikesförvaltningen. Utskottet påpekade vidare att det bl.a. var oklart hur stor del av anslaget till verksamhet som avsåg utrikesförvaltningen. Med anledning av detta uttalade utskottet bl.a. följande: En förutsättning för budgetarbete i här aktuell del är att det framgent tydligt framgår vilka resurser inom anslaget [m.m.] som avsätts för utrikesförvaltningen och vilket utfallet blir. Utskottet förutsätter att så blir fallet. Detta till trots får utrikesutskottet konstatera att det utifrån föreliggande proposition inte är möjligt att göra en adekvat bedömning av de resurser som utrikesförvaltningen kommer att förfoga över under . tet kan ha förståelse för att det budgetmässigt kan ta att fasa in utrikesförvaltningen i det övriga samt för att det under ett valår och i samband med den politiska osäkerhet som rått då budgeten tagits fram kan ha varit svårt att få fram de uppgifter utskottet begärde i ovan nämnda yttrande. Utskottets tidigare ställningstagande kvarstår emellertid och kommer att följas upp vid behandlingen av statsbudgeten . I samband med att godkände att anslaget för utrikesförvaltningen flyttades från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1 framhölls det nödvändiga i att formerna för regeringens dialog med när det gäller utrikesrepresentationen vidareutvecklas. Utskottet noterar att så sker. Även om det inte i detalj är känt hur resurserna inom anslaget 90:6 m.m. är tänkta att disponeras under skulle ett bifall av motion 2002/03:K407 (m) få så omfattande konsekvenser jämfört med dagsläget att något sådant inte kan ifrågakomma. Utskottet menar därför att motionen bör avstyrkas. Också i motion 2001/02:U343 (m) yrkande 2 föreslås att utrikesförvaltningen tillförs ökade resurser; dock att motionen avser nu löpande budgetår. Enligt utskottets uppfattning är detta obehövligt, varför motionen bör avstyrkas. Motionärerna bakom kommittémotion 2002/03:U268 (kd) menar i yrkande 8 att en utredning bör tillsättas för att utröna hur i ökad utsträckning kan dra nytta av den växande EU-diplomatin när det gäller samlokalisering och underlag för politiska beslut. I yrkande 7 i samma motion anförs att det bör utredas om det på lång sikt kan upprättas eller samordnas fler nordiska ambassader med vissa gemensamma servicefunktioner. I den enskilda motionen anförs 2002/03:U208 (m) att regeringen i det europeiska samarbetet skall arbeta för att EU-ländernas ambassader i andra EU-länder avskaffas. I den enskilda motionen 2002/03:U297 (mp) yrkande 7 anförs att en svensk ambassad bör öppnas i under den innevarande mandatperioden. Ambassadens uppgifter skulle enligt motionären vara att underlätta flyktingåtervändandet, att ge stöd till Svenska Afghankommitténs arbete i landet samt att stödja återuppbyggnadsarbetet under framåt. Utskottet kan inledningsvis konstatera att EU-medlemskapet har inneburit ett ökat samarbete mellan medlemsländernas ambassader i stationeringsländerna. Det innebär regelbundna möten och utbyte av information, i vissa fall även konkret samarbete vad gäller rapportering. Detta är ett samarbete som den svenska utrikesförvaltningen har stor nytta av, i synnerhet i stater där den svenska utlandsmyndigheten har få utsända. Ökat samarbete kan också un derlättas genom samlokalisering och enligt vad utskottet har erfarit är det en fråga som fortlöpande diskuteras inom ramen för EU-samarbetet. Utskottet menar att den relevanta informationen i sammanhanget redan är tillgänglig och ser därför inget behov att tillsätta en utredning i frågan. Det gäller även frågan om fler samlokaliseringar av ambassader med nordiska länder. sker samlokalisering med ett eller flera andra nordiska länder på ett antal stationeringsorter och även nordiska konsulat samarbetar i många fall nära i konsulära och administrativa frågor och utnyttjar gemensamma lokaler. Utskottet ser positivt på detta och anser att möjligheten till samlokalisering med andra nordiska länder bör beaktas och utnyttjas när lämpligt tillfälle uppstår. Däremot ser utskottet inte behov att frågan skall bli föremål för särskild utredning. Vad gäller yrkandet att skall lägga ned ambassaderna i de övriga medlemsländerna inom EU vill utskottet framhålla att största delen av en ambassads verksamhet, vid sidan av frågor som rör EU, är av bilateral natur. Det gäller exempelvis främjande av svensk export och kultur, turistinformation, service och programläggning åt större svenska delegationer från såväl offentlig som privat sektor. Det finns enligt utskottets mening behov att även dessa funktioner upprätthålls vid ambassader i andra EU-medlemsstater. Utskottet avvisar således förslaget i motionen. Vad gäller öppnandet av nya ambassader konstaterar utskottet att det är regeringen som har att avgöra hur utrikesrepresentation skall utformas inom ramen för de budgetmedel som anslår, även om utskottet förordar att samråd sker i dessa frågor med utrikesutskottet. Utskottet kan konstatera att regeringen fattat beslut både om att lägga ned ambassader i vissa stater och öppna nya ambassader i andra. Utskottet ser inte att det finns anledning att genom anslagsvillkor knutna till budgetbeslutet närmare föreskiva i vilka stater skall vara representerat utomlands. Det är därför utskottets uppfattning att det inte finns anledning för att genom ett tillkännagivande delge regeringen någon särskild ståndpunkt i denna fråga. Mot bakgrund av vad som ovan anförts menar utskottet att bör avstyrka motionerna 2002/03:U268 (kd) yrkandena 7 och 8, 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U297 (mp) yrkande 7. Motionärerna bakom kommittémotion 2002/03:U268 (kd) menar i yrkande 4 att möjligheterna bör utredas för att utse MR-attachéer vid de beskickningar där bevakning av MR-frågorna är av speciell betydelse. Motsvarande anförs i yrkande 5 gällande miljöattachéer. Vidare bör utredas hur svenska handelsfrämjande organ kan integreras med vissa av ambassader i utlandet framhåller motionärerna i yrkande 6. Utskottet konstaterar att de mänskliga rättigheterna redan utgör ett omfattande beredningsområde inom utrikesförvaltningen. Ambassaderna svarar för en kontinuerlig bevakning som resulterar i ett stort antal rapporter. , mänskliga rättigheter och traktaträtt bedriver vidare ett mycket viktigt arbete inom området i samråd med departementets politiska ledning. Även vad gäller miljöområdet kan utskottet konstatera att utrikesförvaltningens verksamhet på området är omfattande. Utskottet vill vidare framhålla att det även är en angelägen uppgift för hela den svenska utrikesrepresentationen att främja svensk export. Den handels- och exportfrämjande verksamheten inom utrikesförvaltningen är omfattande och utförs i nära samarbete med exportråd. får, med författningsstöd, även planera och leda exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Utskottet ser sammanfattningsvis inget behov att utreda de frågor som tas upp i motionen och menar att bör avstyrka motion 2002/03:U268 (kd) yrkandena 4-6. I den enskilda motionen 2002/03:K403 (s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om svenska medborgares behov av socialt bistånd utomlands. I motionen hänvisas till kommittébetänkandet Konsulärt bistånd till svenskar utomlands (SOU 2001:70). Det konstateras att kommittén bl.a. föreslår att de utlandsmyndigheter som har många konsulära biståndsärenden med social och psykiatrisk problematik tillförs resurser i form av särskilt utbildad personal eller externt stöd. Motionärerna ser positivt på kommitténs förslag härvidlag och understryker vikten av att kommitténs förslag undersöks vidare av regeringen så att det kan förverkligas . Utskottet kan konstatera att regeringen bemyndigade chefen för att tillsätta en kommitté för att se över lagen (1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Kommittén överlämnade sitt betänkande Konsulärt bistånd till svenskar i utlandet (SOU 2001:70) till regeringen . Enligt vad utskottet har inhämtat är en proposition under beredning i vilken avses bli avlämnad till . Utskottet kan således konstatera att den regeringsberedning som motionärerna efterlyser redan är igångsatt. Utskottet konstaterar att frågor kring det konsulära biståndets framtida utformning kommer att läggas fram i för beslut och ser därför inte skäl för något särskilt tillkännagivande i frågan. Utskottet menar därför att bör avstyrka motion 2002/03:K403 (s). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). och (båda m) anför: Det gäller i synnerhet de politiskt relaterade befattningarna. Att och har egna kanslier inom förstärker ytterligare denna tendens. Enligt utskottets mening finns ett skäl att hålla tillbaka expansionen av . Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis i södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Utskottet anser därför att utrikesförvaltningen bör tillföras en resursförstärkning uppgående till . I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands samt för att beakta situationen för utlandsmyndigheternas visumhantering. Mot denna bakgrund och med anledning av motion 2001/02:U343 (m) yrkande 2 anser utskottet att regeringen bör ges till känna vad som ovan anförts. anser att bör tillstyrka motion 2002/03K407 (m). () anför: De fem nordiska ambassaderna inom anläggningen i inklusive det gemensamma huset för utställningar, konferenser, viseringskansli m.m. har gett en uppmärksamhet som aldrig skulle kunna uppnå på egen hand. Därtill kommer att fått tillgång till faciliteter som vi inte skulle haft råd att ordna själva. Det är utskottets bedömning att satsningen i är lyckosam, och utskottet menar att regeringen bör utreda om fler s.k. nordiska ambassader på lång sikt kan upprättas eller samordnas i världen. Inom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt är det kommissionens kapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanför som diskuteras. Då förbättrar sin förmåga att göra viktiga analyser och landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bör det finnas möjligheter för som EU-medlem att dra nytta av detta. Det handlar enligt utskottets uppfattning inte om att skall ersätta det nationella behovet av bilaterala diplomatiska relationer, men däremot kan i ännu högre grad dra nytta av rapporter som skrivs inom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där saknar representation. kan det bli tal om att slå ihop ambassader mellan EU-medlemmar i likhet med den fysiska integreringen av de nordiska ambassaderna i . Regeringen bör utreda hur i ökad utsträckning kan dra nytta av EU-diplomatin. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motionerna 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U297 (mp) yrkande 7 anser utskottet att regeringen bör utreda vilka möjligheter till samverkan som kan finnas med nordiska länder och med EU-medlemsländer vad gäller utlandsmyndigheter. Detta bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna. anser att bör tillstyrka motion 2002/03:U268 (kd) yrkandena 7 och 8. Utrikesrepresentationens organisation - svensk ambassad i () anför: är drabbat av stora svårigheter vad gäller flyktingar både inom och utanför landet. Behoven inne i och i omgivande gränsområden av allmän livsmedelssäkerhet, utbildning och hälsa samt såklart flyktingåtervändande är stora. En stor utmaning ligger i utformningen och makten över den civila administrationens ny- och återuppbyggnad. Den skall givetvis ledas av afghanerna själva, men finns en medvetenhet om behovet av internationellt beskydd, kunskapsöverföring och handledning för det ändamålet. För att kunna klara av den nya situationen och hålla uppe utbildningskvaliteten vid de skolor som stöds av () behövs 1 200 nya lärare. är ett av de sista länder i världen där polio fortfarande förekommer, varför vaccinationsprogram mot polio och även andra sjukdomar har hög prioritet. I färska rapporter från hjälporganisationerna kan man utläsa att det endast är av den bevattningsbara åkerarealen som är uppodlad i de områden som omger . Att snabbt få i gång ett långsiktigt hållbart jordbruk i stor och liten skala är enligt vår mening den främsta och egentligen enda överlevnadsgarantin. Utskottet menar att en svensk ambassad bör inrättas i för att aktivt stödja flyktingåtervändandet, Svenska Afghankommitténs arbete och det allmänna återuppbyggnadsarbetet under framöver. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av motionerna 2002/03:U208 (m) samt 2002/03:U268 (kd) yrkandena 7 och 8 anser utskottet att regeringen bör inrätta en svensk ambassad i . Detta bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna. anser att bör tillstyrka motion 2002/03:U297 (mp) yrkande 7. () anför: Utskottet anser att det är av största vikt att främjandet av mänskliga rättigheter genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därför räcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram, utan det måste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna. Inom det militära och säkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valda ambassader placerat militärattachéer. Detta för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer med andra stater, samt att följa utvecklingen på plats i viktiga regioner. På ett liknande sätt bör , menar utskottet, även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs. där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner, samt underlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats, liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ och organisationer. Utskottet föreslår att regeringen låter utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer. Lika viktigt som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligheter för mänskliga rättigheter, är bevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig, eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. Utskottet föreslår därför att regeringen låter utreda förutsättningarna för att utse miljöattachéer. genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ett liknande sätt anser utskottet att regeringen bör se över möjligheterna att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Med många länder och regioner är den dominerande verksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, och utrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenska handels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellan ambassader utomlands och till exempel olika handelskammare och exportråd. Utskottet anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik, bör utredas, framför allt i ekonomiskt starka nationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökad utsträckning bör samordnas. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för attachéer för MR-frågor och för miljöfrågor samt möjligheterna att mer integrera handelsfrämjande organ med ambassaderna. Detta bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna. anser att bör tillstyrka motion 2002/03:U268 (kd) yrkandena 4-6. 2002/03:UU1y Utskottet Utskottet 2002/03:UU1y 2002/03:UU1y Avvikande meningar Avvikande meningar 2002/03:UU1y