yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Det är enligt utskottets mening viktigt att det finns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer, internationellt bistånds-arbete, m.m. En avdragsätt för gåvor till den här typen av verksamhet skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksam-heters beroende av enskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra. Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion att utgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Att belasta skattemyndigheterna med en kontroll av den här typen av stöd är enligt utskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremål för en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad skatt på aktieutdel-ning, riskkapitalavdrag, starta-eget-avdrag, höjd bolagsskatt och slopad arvsskatt på arbetande kapital i fåmansföretag. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Frågan om s.k. enkelbeskattning och dess inverkan på företagsinvesteringarna har utretts av företagsskatteutredning. Utredningen avvisade i be-tänkandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindre företags inkomster (SOU 1996:119) ett generellt slopande av dubbelbeskattningen som ett medel att förbättra villkoren för företagande. Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97: SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört lättnader i beskattningen av utdel-ning och kapitalvinst på aktier i onoterade företag års taxering. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi287 yrkande 26 av m.fl. (m) att skatten på aktieutdelningar slopas års taxering. liberalerna anför i motion Sk382 yrkande 24 av m.fl. (fp) att beskattningen av aktieutdelningar bör avskaffas i etapper och de föreslår att den halveras för privatpersoner under de närmste två åren. föreslår i motion Fi256 yrkandena 19 och 20 av m.fl. (kd) och motion Sk383 yrkandena 2, 6 och 14 av Per m.fl. (kd) att beskattningen av aktier avskaffas stegvis med en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt och med sikte på ett fullständigt slopande . Ett permanent riskkapitalavdrag för köp av aktier i onoterade bolag införs . Bolagskatten höjs till som en finansiering av avvecklad förmögenhets-skatt m.m. I motion Fi286 yrkandena 16, 17 och 22 av m.fl. (c) föreslås en avdragsrätt för starta-eget-sparande på , totalt högst och ett personligt riskkapitalavdrag på högst för start av företag utan hjälp av starta-eget-sparande. Motionärerna föreslår vidare att arvsskatten för arbetande kapital i fåmans-företag slopas. I finansplanen anför regeringen att starka och livskraftiga företag är av avgö-rande betydelse för att skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa, och att det är angeläget att förbättra de skattemässiga villkoren för företagen. Det finns drygt 800 000 företag i , varav drygt 600 000 enmans-företag. Dessa företag utgör en viktig del i näringslivet och deras vikt och betydelse för den svenska ekonomin kommer enligt vad som anförs sannolikt att öka ytterligare . Reglerna om beskattning av småföre-tagsägares utdelning och kapitalvinst som löne- och kapitalinkomst är viktiga, och regeringen vill genomföra en förändring av dessa regler för att öka avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag och/eller expandera sin verksamhet. Regeringen avser även att ändra reglerna så att fler företag får lägre skatt vid generationsskiften. Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagens investeringsbenägenhet. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad skatt på aktieutdelning. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. Detta förhållande har beaktats i samband med att beslutat om en rad ändringar i syfte att förbättra villkoren för nyföretagande och entreprenör-skap. En lättnad i beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag infördes och har utvidgats genom olika beslut . Även villkoren för finansiering med egna vinst-medel har förbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid taxering utvidgade möjligheter till reservering genom avsättning till periodiserings-fond, och denna möjlighet har ytterligare förbättrats som ett resultat av en mer ingående undersökning av hur företagen använder periodiseringsfonderna (prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte någon anledning att överväga att införa ett särskilt avdrag för investeringar i onoterade aktier. Utskottet avstyrker därför förslaget om ett permanent riskkapitalavdrag. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag ger emel-lertid inte denna effekt utan skapar tvärtom en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om olika former av starta-eget-avdrag. När det gäller förslaget om avskaffad arvsskatt vid generationsskiften i företag bör regeringens förslag avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi287 yrkande 26, Sk382 yrkande 24, Fi256 yrkandena 19 och 20, Sk383 yrkandena 2, 6 och 14 och Fi286 yrkandena 16, 17 och 22. Avyttring av fåmansföretag genom andelsbyte Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om olika åtgärder i anslutning till fåmansbolagsägares andelsbyten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Det förekommer att fåmansbolag avyttras genom byte mot andelar i ett annat företag. Om likviden till högst utgörs av kontanter och det är frågan om uppköp av ett helt företag är det möjligt att få uppskov med beskattningen av den vinst som uppkommer. Vinsten delas normalt upp i en tjänstebeskattad och en kapitalbeskattad del som en följd av de regler som gäller för fåmans-företag (3:12-reglerna). Om de mottagna andelarna sjunker i värde får förlus-ten på vanligt sätt dras av i inkomstslaget kapital. Skatteeffekten av detta avdrag är dock lägre än den beskattning som träffar den tjänstebeskattade delen av vinsten. Kravet på skatt för den uppskjutna vinsten kvarstår även om de mottagna andelarna helt skulle förlora sitt värde. De komplikationer som kan uppkomma för den enskilde i fall som dessa har uppmärksammats . behandlade i sitt yttrande över budgetpropositionen (yttr. 2001/02:SkU1y) och under motionsbehandlingen (bet. 2001/02:SkU15) motioner som tog upp de problem som uppkommer när en företagare får betalt för sitt företag i andelar som sedan förlorar sitt värde. Vid den senare behandlingen hade ett analysarbete påbörjats i Finansdepartemen-tet och den då aktuella motionen avstyrktes med hänvisning till detta arbete. presenterade en promemoria om 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten. I promemorian redovisades fyra tänkbara lösningar på problemet. I tre modeller mildras beskattningen av uppskovsbeloppet på olika sätt om de tillbytta andelarna sjunker i värde. I den fjärde modellen betraktas andelsbytet inte som en försäljning, utan beskatt-ningen sker först när det tillbytta andelarna avyttras och då efter särskilda regler. tog skatteutskottet upp frågan till förnyade överväganden med anledning av att det arbete som pågick visat sig vara så komplicerat att bered-ningen inte beräknades kunna slutföras . För att de berörda små-företagarna skulle få besked i någon form om hur regelsystemet bör förändras föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att den skall återkomma till med ett förslag till en retroaktivt verkande lagänd-ring som eliminerar de effekter som uppstår i förlustsituationer till följd av att ett tjänstebelopp skall tas upp till beskattning av den som genom ett upp-skovsgrundande andelsbyte har avyttrat andelar i ett fåmansföretag. Utskottet uttalade att regeringen senast skulle återkomma till med en proposition. biföll utskottets förslag ( bet. 2001/02:SkU29). Regeringen har aviserat att en proposition kommer att avlämnas till riks-dagen . Regeringen har överlämnat en lagrådsremiss om utvidgning av reglerna om framskjuten beskattning vid vissa andelsbyten till Lagrådet. I Moderata samlingspartiets motion Sk417 yrkandena 14 och 15 av m.fl. (m) anför motionärerna att bör lagstifta på egen hand om regeringen inte lägger fram något förslag, och motionärerna föreslår att rikdagen fattar beslut om att en försäljning av fåmansbolag där likvid erhållits i andelar och med villkor om att andelarna inte får säljas förrän i sin helhet skall beskattas i inkomstslaget kapital. Beslutet bör gälla . Motionärerna anför vidare att även kontantbegränsningen vid uppskov ger orimliga effekter eftersom beräk-ningen utgår från andelarnas nominella värde, och de föreslår att regeringen får återkomma med ett förslag om att denna regel avskaffas . I liberalernas motion Sk382 yrkande 22 av m.fl. (fp) anförs att de problem som uppkommer vid uppskovsgrundande avyttring av fåmansföretag mot andelar också kan uppkomma i närliggande fall, och de begär ett tillkännagivande om att regeringen bör beakta detta förhållande vid sin utformning av den aviserade propositionen. I motion Fi286 yrkande 23 av m.fl. (c) anförs att det blivit uppenbart att 3:12-reglerna ge upphov till problem för dem som sålt företag och fått betalt i andelar som sedan sjunkit i värde. Motionärerna noterar att regeringen lämnat en lagrådsremiss i ärendet men anser att under alla omständigheter måste fatta ett beslut vid behandlingen av budgetpropositionen för . De föreslår därför att beskattningen av vinster vid andelsbyten ändras på ett sådant sätt att andels-ägare kan välja om beskattning skall ske vid andelsbytet eller vid den slutliga försäljningen. I motion Fi261 av Per () anförs att de problem som visat sig uppkomma vid uppskovsgrundande andelsbyten också kan uppkomma i andra fall. Gäller avyttringen konvertibler eller teckningsoptioner eller lägger kon-tantbegränsningsregeln hinder i vägen kan beskattningskonsekvenserna bli desamma. Motionären begär ett tillkännagivande om att det bör utredas om en begränsning till uppskovsfallen inte leder till att lika fall behandlas olika. Regeringen avlämnar en proposition till med förslag om ändrade regler för beskattningen av vissa andelsbyten. Regeringen föreslår att metoden med uppskov ersätts med en beskattning där mottagna andelar över-tar det omkostnadsbelopp som de avyttrade andelarna har. Vinst eller förlust beskattas först när de mottagna andelarna avyttras. De nya reglerna skall under vissa förutsättningar få tillämpas retroaktivt på andelsbyten som skett 31 december 2002. Av den lagrådsremiss som ligger till grund för propositionen framgår att engångseffekterna i form av utebliven skatteintäkt beräknas till , medan den varak-tiga effekten beräknas till i utebliven skatteintäkt. Det påpekas att uppskattningarna är behäftade med stor osäkerhet. Utskottet ser positivt på att regeringen nu har avlämnat en proposition med det förslag till en retroaktivt verkande lagändring som begärt. Som framgått redan i samband med beställning rör det sig om ett kom-plicerat lagstiftningsärende som kräver en noggrann beredning. Utskottet avser att ta ställning till den närmare utformningen av de föreslagna lagänd-ringarna under den fortsatta riksdagsbehandlingen. När det gäller de olika motionsförslagen om att nu skall fatta beslut om olika förändringar anser utskottet att den fortsatta riskdagsbehand-lingen av regeringens förslag bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför dessa motionsyrkanden. I vissa motioner begärs tillkännagivanden om att regeringen bör utreda om inte ytterligare grupper kan ha liknande problem och ta ställning till behovet av en utvidgning av lagstiftningsärendet till dessa grupper. Även dessa frågor bör enligt utskottets mening anstå i avvaktan på den fortsatta riksdagsbehand-lingen. Utskottet avstyrker även dessa motionsyrkanden. Utskottet återkommer till dessa frågor under inkomstberäkningen. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om skattefrihet och kapital-beskattning av royalty. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Royalty skall enligt huvudregeln beskattas i inkomstslaget näringsverksam-het. Om royalty grundar sig på anställning eller på uppdrag eller tillfällig verksamhet som inte ingår i en näringsverksamhet skall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkande 27 av m.fl. (m) anförs att den nuvarande beskattningen av royalty från uppfinningar och patent driver uppfinningsrika innovatörer i landsflykt i stället för att slå vakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i . Motionärerna föreslår att royalty beskattas i inkomstslaget kapital . I motion Sk383 yrkande 12 av Per m.fl. (kd) anförs att har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder, och de föreslår att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimulan-ser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare föreslagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Utskottet avstyr-ker motionerna Fi287 yrkande 27 och Sk383 yrkande 12. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om frysta taxeringsvärden, sänkt fastighetsskatt, och omläggningen till en avgift, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Uttaget av fastighetsskatt på bostäder har kraftigt begränsats genom en rad successiva beslut. Det omräkningsförfarande som då infördes har inte tillämpats som avsett, utan taxeringsvärdena har i princip varit oför-ändrade . När "frysningen" av taxeringsvärdena upp-hörde sänktes i stället skattesatsen för småhus och är nu (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1). beslutade om en begränsningsregel för fas-tighetskatten (prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3). Regeln, som bygger på förslag, tar sikte på hushåll med låga inkomster som är bosatta i fastigheter med höga taxeringsvärden och innebär att fastighetsskatten under vissa förutsättningar inte skall överstiga fem pro-cent av hushållets sammanlagda inkomster. Vidare har förslag om att omräkningsför-farandet vid fastighetstaxeringen skall tas bort genomförts. I stället har det införts ett system för småhus-, hyreshus- och lantbruksenheter som innebär att förenklade fastighetstaxeringar skall ske mitt emellan de allmänna fastighets-taxeringarna. För småhus innebär det att en förenklad fastighetstaxering skall ske första gången . Allmän fastighetstaxering för småhus kommer att ske och . Småhusen omräknas sista gången (prop. 2001/02:43, bet. 2001/02:SkU11). Regeringen har vidare aviserat ett förslag om en s.k. dämpningsregel som syftar till att höjda taxeringsvärden inte skall slå igenom på utta-get av fastighetsskatt. Meningen är att endast en tredjedel av höjningen skall slå igenom under taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkande 18 delvis, 19 och 21 av m.fl. (m) föreslås att taxeringsvärdena fryses nivå, att fastighetsskatten för småhus bestäms till och och att begränsningsregeln och dämpningsregeln upphävs. I motion Fi245 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivande om att fastighetskatten bör avskaffas omdelbart. I liberalernas motion Sk382 yrkandena 8-10 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att fastighetsskatten måste avvecklas , systemet för taxering reformeras och likformighet mellan boendeformer upprättas. Motionärerna föreslår att taxeringsvärdena fryses till nivå och att skatten på reavinst vid bostadsrätts- och fas-tighets-försäljning höjs från till . I motioner Fi256 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (kd), Fi254 yrkandena 1-3 av Per m.fl. (kd) och Bo216 yrkande 6 av () anförs att fastighetsskatten bör slopas helt för småhus (egna hem), bostadshyreshus (hyresrätter och bostads-rättsföreningar) och kommersiella lokaler och industrienheter. Kommunerna skall i stället ges rätt att ta ut en fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Den totala kommunala avgiften får inte överstiga kommunernas självkostna- der för gator/vägar och parkering, räddningstjänst samt fysisk planering. Reavinstskatten vid försäljning av privatbostadsfastighet och bostadsrätt höjs till den generella nivån på . I motion Fi286 yrkandena 9 och 11 av m.fl. (c) föreslås att fastighetstaxeringsvärden räknas om med en medi-anmodell där i den undre och övre kvartilen tas bort. Motionä-rerna räknar med att detta sänker taxeringsvärdena med . De föreslår vidare att begränsningsregeln upphävs eftersom den bygger på en omodern sambeskattningsprincip och inte behövs. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten, förmögen-hetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Uppdraget skall vara avslutat vid utgången av . Kommittén ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen. En förutsättning är dock att de fördelningspolitiska konsekvenserna är accep-tabla. En viktig utgångspunkt är en likformig beskattning av olika typer av tillgångar. Kommittén har fått i uppdrag att åstadkomma ett regelsystem som både är enkelt och rättvist. Enligt utskottets mening är fastighetsskatten en del av kapitalinkomst-beskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Den beräknas ge intäkter till staten på . Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka tillkänna-givanden eller beslut som innebär att fastighetsskatten helt eller delvis avskaf-fas. I övrigt anser utskottet att resultatet av arbete bör avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad sambeskattning, sänkta skattesatser, avskaffande av förmögenhetsskatten, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). För fysisk person, dödsbo och familjestiftelse är skattesatsen . För annan juridisk person är skattesatsen . Skatt påförs på den del av förmögenheten som överstiger ett fribelopp. Makar och hemmavarande barn som inte själva skall lämna själv-deklaration sambeskattas. Vid inkomsttaxering är gränsen för uttag av förmögenhetsskatt för ensamstående och för sambeskattade par. Arbetande kapital i företag är fritt från förmögenhetsskatt, och befrielsen gäller i princip också arbetande kapital som innehas via aktier. Aktier på börsens A-lista betraktas dock i flertalet fall som en kapitalplacering och värderas då till av marknadsvärdet. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten på småhus m.m., förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Kommittén skall avsluta uppdraget senast vid utgången av 2003. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkandena 18 delvis och 22-24 av m.fl. (m) anförs att förmögenhetsskatten ökar avkastnings-kravet på investeringar som görs i , och de föreslår att den avskaffas . Ett första steg tas då sambeskattningen slopas och fribeloppet höjs till per person. Vidare skall fastighetstaxe-ringsvärden ligga till grund för förmögenhetsbeskattningen . I motion Fi245 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om att förmögenhetsskatten bör slopas . Också i motion A315 yrkande 2 av m.fl. (m) föreslås att sambeskattningen av förmö-genhet slopas. I liberalernas motion Sk382 yrkandena 11 och 12 av m.fl. (fp) anförs att sambeskattningen av makar i förmögenhets-beskattningen är en restprodukt i skattesystemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egna ekonomiska subjekt, och de föreslår att sambeskatt-ningen slopas . Vidare bör fribeloppet höjas till med sikte på ett fullständigt avskaffande av förmögenhetsskatten. I motioner Fi256 yrkandena 21 och 22 av m.fl. (kd) och Sk383 yrkande 3 av Per m.fl. (kd) föreslås att effekten av sambeskattningen av förmögenhet avvecklas helt genom att fribeloppet för sambeskattade par höjs till . Därefter föreslår motionärerna att förmögenhetsskatten avvecklas så att den blir och . I motion Fi286 yrkandena 13 och 14 av m.fl. (c) anförs att starka skäl talar för att förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. Sambeskattningen av förmögenhet är en kvarleva från ett gammalt patriarkalt samhälle med familjeförsörjare och bör avskaffas . Vidare innebär förmögenhetsskatten också en dubbelbeskatt-ning av det egna boendet. Innan förmögenhetsskatten är helt avskaffad bör därför förmögenhetsskatten endast beräknas på halva taxeringsvärdet . Utskottet har vid sina tidigare ställningstaganden till frågan om sambeskatt-ning av förmögenhet ansett att en övergång till särbeskattning skulle medföra en oönskad stimulans för skattemotiverade överföringar inom familjen och att ett system med skilda fribelopp för ensamstående respektive sambeskattade par därför är att föredra. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna del och är därför inte berett att tillstyrka förslagen om slopad sambeskattning. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten på småhus m.m., förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Bakgrunden är bl.a. att reglerna kritiserats för bristande enhetlighet i behandlingen av olika tillgångar och för de fördelningspolitiska effekterna. Kommittén skall avsluta uppdraget senast vid utgången av 2003. Utskottet anser att resultatet av denna utredning bör avvaktas och avstyrker därför motionsförslagen om slopad förmögenhetsskatt m.m. En skattelättnad för studentbostäder och äldrebostäder Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om halverad byggmoms och om slopad uttagsbeskattning av fastighetsskötsel. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). Regeringen bedömer (avsnitt 8.6.2) att en sänkning av mervärdesskattekost-naden bör prövas för studentbostäder och äldrebostäder. I syfte att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bostadsbehov vill regeringen även pröva förut-sättningarna för att på ett kostnadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en sänkning av mervärdesskattekostnaderna för produktion av mindre hyreslägenheter. När det gäller den närmare avgränsningen av de byggprojekt som kan komma i fråga för en sänkning av mervärdesskattekostnaden krävs enligt vad som anförs noggranna överväganden. Reglerna bör ges en sådan utformning att de inte leder till senareläggning av byggprojekt som redan nu kan påbör-jas.