yttr · GQ05SfU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Motionärerna vill vidare avskaffa systemet med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar och föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras av RFV. RFV:s anslag ökas därför med 2003. Slutligen föreslår de att RFV får ett sparkrav på . I motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för med . Det finns enligt motionärerna all anledning att kritisera regeringens passivitet vad gäller att komma till rätta med den ökande sjukfrånvaron. För att minska antalet sjukskrivningar föreslår de att förslag i kommittébetänkandet SOU 2000:78 genomförs. Vidare föreslår de att sjukpenning växlas mot rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd. Erfarenheter från försöksverksamhet visar enligt motionärerna att en offensiv användning av sjukförsäkringsmedel till rehabilitering betalar sig om genom minskade sjukskrivningar. Motionärerna föreslår vidare att en grundpenning på per dag införs i sjukförsäkringen. Den skall möjliggöra en rimlig levnadsstandard och bör därför ligga på en högre nivå än den skäliga levnadsnivån enligt socialtjänstlagen. Den sjukpenninggrundande inkomsten bör vidare baseras på historisk inkomst. Därutöver motsätter sig motionärerna en höjning av taket i sjukförsäkringen liksom de ändrade bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen. De anser slutligen att en besparing kan göras inom socialförsäkringsadministrationen på . Utskottet har att ta ställning till förslag till utgiftsram för och förslag till preliminär fördelning av utgifterna för . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m Fp kd c 2003 125 421 - 9 318 - 13 215 - 4 625 - 7 395 - 5 930 - 11 298 - 5 880 - 11 740 Sjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt . Det är särskilt de långa sjukfallen () som har ökat. Även antalet förtidspensioner ökar kraftigt. Av () budgetunderlag för 2003-2005 framgår att antalet långa sjukfall ökade med ca 19 000 , en var ökningen av antalet långa sjukfall ca 22 000, vilket motsvarar en ökning på . För sjukfall kortare än uppgick ökningen och . Antalet nybeviljade förtidspensioner eller sjukbidrag ökade till drygt 55 000 jämfört med . Av RFV:s statistikuppgifter framgår att 326 000 personer erhöll ersättning från sjukförsäkringen . Av dessa var kvinnor. var antalet personer som uppbar ersättning från sjukförsäkringen 15 000 fler än , en ökning . Enligt RFV innebär det att trenden med en avtagande ökningstakt nu håller i sig. Av dem som var sjukskrivna hade 117 500 varit sjukskrivna . Det var ca 1 700 fler än månaden innan och 15 200 fler än . Det senare är en ökning . Antalet personer med förtidspension eller sjukbidrag uppgick till 479 000, varav kvinnor. Antalet förtidspensionärer och sjukbidragsmottagare var 29 200 fler än . Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag var 48 400, en ökning med jämfört med . Enligt RFV innebär det en fortsatt hög ökningstakt. Utskottet konstaterar att till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. har för innevarande budgetår anvisats dels i den sedvanliga budgetbehandlingen, dels på tilläggsbudget ytterligare . Därtill föreslås i den förevarande propositionen att anslaget ökas med ytterligare . Såvitt gäller anslaget 19:2 Förtidspensioner har anvisats , vartill kommer förslag i den förevarande propositionen om ytterligare i tilläggsbudget. Utskottet har tillstyrkt budgetpropositionens förslag om tilläggsbudget (prot. nr 2002/03:4). Av RFV:s kvartalsredovisning framgår att prognoserna visar att inga sakanslag inom RFV:s ansvarsområde beräknas överskridas med högre belopp än högsta tillåtna anslagskredit. I prognosen har då beaktats såväl beslutade som i budgetpropositionen föreslagna tilläggsanslag. När det däremot gäller prognosen beräknas belastningen på anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bli , vilket är högre än det i budgetpropositionen föreslagna anslagsbeloppet och högre än tillgängliga medel. Såvitt gäller anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar beräknas anslagsbelastningen bli , vilket är högre än det i budgetpropositionen föreslagna anslagsbeloppet och högre än tillgängliga medel. RFV framhåller dock att man vid beräkningarna inte har tagit hänsyn till i budgetpropositionen föreslagna åtgärdsprogram för ökad hälsa i arbetslivet. Utvecklingen på området är således fortsatt alarmerande. Trots att ökningstakten vad gäller antalet långa sjukfall har avtagit är antalet långa sjuk fall alltjämt alldeles för högt. När det gäller antalet nybeviljade förtidspensioner finns inga tecken på en avtagande ökningstakt. Utskottet har uttryckt sin stora oro över utvecklingen av sjukfrånvaron, senast i betänkande 2001/02:SfU18 Krisplan mot ohälsa. Utskottet konstaterade då att orsakerna till den kraftigt ökande sjukfrånvaron är komplex och att någon enkel lösning på problemet inte står att finna. Enligt vad som anges i propositionen är det flera faktorer som samspelar, t.ex. en åldrande arbetskraft, hårdare krav i arbetslivet, ändrade attityder och brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar. Även andra faktorer kan enligt utskottet ha betydelse, såsom ersättningssystemens utformning, den ökande förvärvsfrekvensen bland kvinnor kombinerat med att männen inte tar sin del av ansvaret för barn och hem samt läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. För att komma till rätta med problemet anser utskottet i likhet med regeringen att det krävs insatser på många olika områden, där åtgärder för bättre arbetsmiljö, inklusive inflytande på arbetsplatsen för de anställda, tydligare arbetsgivaransvar och en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är viktiga komponenter. Andra komponenter kan vara att få till stånd en ändring av läkarnas sjukskrivningsmönster, satsningar på en utbyggnad av företagshälsovården och förebyggande arbete i form av folkhälsoarbete och friskvård. Enligt utskottet kräver sjukfrånvarons komplexitet både ett brett perspektiv på frågan och krafttag från alla berörda parter, såsom arbetsgivare, sjukskrivande läkare, och andra aktörer verksamma på området. Det av regeringen presenterade elvapunktsprogrammet för bättre hälsa i arbetslivet innefattar bl.a. ovannämnda komponenter. Enligt vad som anförs i propositionen har arbetet resulterat i att regeringen nu preciserat ett mål för ökad hälsa i arbetslivet, nämligen att antalet sjukdagar skall halveras till 2008 och att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska. Regeringens fortsatta strategi för ökad hälsa i arbetslivet innefattar också en satsning på ca . Insatserna består bl.a. av starkare ekonomiska drivkrafter för de enskilda arbetsgivarna att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande arbetet i verksamheten samt ökade resurser för socialförsäkringsadministrationen, rätt till egen kontaktperson för långtidssjukskrivna, fler försäkringsläkare hos försäkringskassorna, förstärkt utbildning för läkare i försäkringsmedicin, obligatorisk rehabiliteringsutredning, i vissa fall inhämtande av läkarintyg från annan läkare efter åtta veckors sjukskrivning och beviljande av sjukersättning (tidigare förtidspension) för högst i taget. Som framgår av propositionen antas förslagen medföra att antalet sjukdagar minskar , vilket minskar utgifterna med ca . 2004 antas antalet sjukdagar minska med ytterligare . En annan betydelsefull åtgärd i sammanhanget är den finansiella samordning mellan lokala och regionala aktörer som skall införas . I avvaktan på den aviserade lagstiftningen om finansiell samordning har re geringen i proposition 2002/03:2 lämnat förslag om en förstärkt samverkan inom rehabiliteringsområdet (Frisam). Högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning skall få användas för sådan samverkan. Utskottet kommer att i samband med behandlingen av anslagen inom utgiftsområdet att ta ställning till regeringens förslag om nytt mål liksom till frågan om finansiell samordning. När gäller partiernas förslag till förändringar inom utgiftsområde 10 har utskottet avstyrkt liknande motionsförslag, bl.a. i betänkande 2001/02:SfU1. Det gäller t.ex. frågan om införandet av en grundpenning i sjukförsäkringen liksom ytterligare en karensdag, beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst, förbättringar av närståendepenningen och överföring av vissa sjukförsäkringskostnader till trafikförsäkringen. Utskottet, som har att ta ställning till ramen för utgiftsområde 10, finner inte anledning att i detta läge frångå sina tidigare ställningstaganden. Såvitt gäller motionsyrkandet om en ny rehabiliteringsförsäkring noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen har förklarat sin avsikt att förutsättningslöst studera möjligheterna att införa en sådan försäkring. Utskottet anser att regeringens beredning av frågan bör avvaktas. När det gäller höjning av förmånstaket i sjukförsäkringen ansåg utskottet, likaledes i betänkande 2001/02:SfU1, att det är nödvändigt att taket höjs. Regeringen har aviserat en höjning av taket fr.o.m. , under förutsättning att det statsfinansiella läget så tillåter. Utskottet, som finner det rimligt att i ramen för utgiftsområdet även beakta förslaget om en höjning av taket, finner i övrigt inte skäl att föregripa regeringens ställningstagande i frågan. I några av motionerna föreslås ett återinförande av de tidigare beviskraven i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Utskottet, som konstaterar att beviskraven så sent som har sänkts (prop. 2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213), anser inte att det finns skäl att föreslå att ändra sitt tidigare beslut i frågan. Sammanfattningsvis vill utskottet anföra följande. Även om RFV:s prognos för utgiftsutvecklingen inger oro inser utskottet svårigheten att redan nu bedöma utvecklingen . RFV har dessutom inte haft möjlighet att ta hänsyn till de av regeringen aviserade förslagen för att komma till rätta med problemet med den ökande sjukfrånvaron. Som redan nämnts har regeringen aviserat förslag som antas medföra att antalet sjukdagar minskar och utgifterna med ca . Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringens förslag till utgiftsram för får godtas liksom förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för . Motionerna Fi231 yrkandena 5 och 6, Fi232 yrkandena 6 och 7, Fi233 yrkandena 8 och 9 samt Fi234 yrkandena 6 och 7 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. I politikområdet ingår samtliga anslag inom utgiftsområdet. innefattar anslagen garantipension till ålderspensionärer och efterlevande, omställningspension, änkepension i form av tilläggspension, bostadstillägg till pen-sionärer, delpension samt äldreförsörjningsstöd. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Regeringen föreslår att målet även skall omfatta att efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. Utgiftsområdet kommer 2003 att påföras markant ökade utgifter. Utgifterna beräknas till , vilket är högre än . I huvudsak finns det två förklaringar till denna förändring. För det första förs utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen till pensionärer som även uppbär ATP från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till utgiftsområde 11. För det andra ersätts folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget av en fullt beskattad garantipension. De sammanlagda utgiftsökningarna med anledning härav beräknas till ca . Förändringen förklaras även av att inkomstprövningen av folkpension från änkepension avskaffas och att ett äldreförsörjningsstöd införs fr.o.m. . Utgiftsökningar med anledning härav beräknas till sammanlagt ca . I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområdet för fastställs till . Vidare föreslås att godkänner den preliminära fördelningen för till . Det är en ökning med av utgiftsramen jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition och förklaras av prognosjusteringar. I propositionen framhålls att politikområdet förändras avsevärt i och med att det reformerade ålderspensionssystemet då träder i full kraft. Den första åldersgruppen som omfattas av det refor-merade ålderspensionssystemet, dvs. personer som är födda , fyller då och kan beviljas garantipension. Det reformerade pensionssystemet innebär att nu har ett modernt och politiskt stabilt pensionssystem som automatiskt följer den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Systemet, som bygger på livsinkomstprincipen, dvs. att varje inbetald avgift ger rätt till pension, ger människor en större möjlighet att själva påverka storleken på sin framtida pension. Det nuvarande grundskyddet, folkpension, pensionstillskott samt särskilt grundavdrag (SGA), upphör helt att utgå fr.o.m. . Det nya grundskyddet, garantipensionen, är högre än folkpension och pensionstillskott men är fullt beskattad. För de personer som är födda eller tidigare med rätt till ålderspension enligt det gamla folkpensions- och ATP-systemet sker anpassningen av reglerna genom att dagens grundskydd i form av folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget även för denna grupp ersätts med en fullt beskattad garantipension. Vid omvandling till garantipension skall denna, efter avdrag för skatt, motsvara den tidigare pensionen. Ett påslag görs för att garantera att ingen skall förlora på övergången till en beskattad pension. För dem som beviljas efterlevandepension på grund av ett dödsfall som inträffar 2003 eller senare, förlängs den period som omställningspension kan betalas ut i två steg. För efterlevande utan barn förlängs perioden från och . För familjer med barn i åldrarna förlängs omställningspensionen från 6 månader och . Särskild efterlevandepension kan inte beviljas om dödsfallet inträffar efter 2002, men de som vid utgången av 2002 erhåller förmånen får behålla den enligt övergångsregler. inkomstprövas änkepension i form av folkpension och pensionstillskott. Eftersom både folkpension och pensionstillskott upphör att utgå , avskaffas denna inkomstprövning. Ändrade regler avseende bostadstillägg till pensionärer m.fl. träder i kraft och är en anpassning till det reformerade ålderspensionssystemet. ändras inkomstbegreppet så att det i huvudsak kommer att följa skattelagstiftningen. Genom förändringarna överensstämmer inkomstbegreppet i princip med det som gäller för bostadsbidrag för barnfamiljer. Ett äldreförsörjningsstöd införs . Stödets syfte är att minska socialbidragsberoendet hos äldre personer. Stödet, som är helt inkomstprövat, garanterar alla som har fyllt och som bor i en viss lägsta levnadsnivå samt ersättning för skälig bostadskostnad. Som en del av pensionsomläggningen 2003 omfattas alla personer av samma inkomstskatteregler. Pensionärer skall således betala skatt enligt samma regler som gäller för löntagare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen vissa förändringar av grundavdragsreglerna som bl.a. syftar till att rikta inkomstskattesänkningarna till låg- och medelinkomsttagare. Dessa inkomstskattesänkningar kommer således även pensionärer till del. I motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - minskningar av utgiftsramarna för budgetåren 2003 och 2004 med vardera. Motionärerna föreslår beträffande bostadstillägg för pensionärer m.fl. (BTP) att av bostadskostnaden mellan och skall kunna ersättas. Motionärerna framhåller att utformningen av BTP har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. För pensionärer med full BTP innebär förslaget som mest en försämring med i måna Detta kompenseras av förslag om höjning av grundavdraget, vilket innebär att en pensionär med garantipension får ca 130 och mer efter skatt 2003 respektive 2004. I motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för med . Motionärerna anser att omställningspensionen för efterlevande utan barn skall utges fr.o.m. samt att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka inkomstprövningen av BTP. I motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för med . Motionärerna anser att omställningspensionen för efterlevande utan barn skall utges fr.o.m. samt att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka inkomstprövningen av BTP. I motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för med . Motionärerna anser att garantipensionen skall höjas med . Vad avser BTP skall av bostadskostnaden kunna ersättas. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m Fp kd c 2003 51 762 - 570 - 570 + 125 + 170 + 125 + 540 - 1 160 - 510 fick alla, även pensionärerna, bidra till saneringen av statens finanser. Bland annat skrevs det dåvarande basbeloppet inte upp helt i linje med inflationen, vilket påverkade pensionerna . Dock prioriterades ett bibehållet skydd för de sämst ställda pensionärerna. De som enbart haft folkpension och pensionstillskott har till och med fått reala förbättringar. Bostadstillägg och pensionstillskott har höjts, vilket i första hand gynnat dem som har låga pensioner. som samhällsekonomin har förbättrats har villkoren för pensionärerna återställts och förbättrats. Därutöver är ATP-pensionerna för ålderspensionärer knutna till den allmänna inkomstutvecklingen i stället för till prisutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. Efter de besparingar som genomfördes har höjningar av bostadstillägget till pensionärer och det särskilda grundavdraget kunnat prioriteras både 2001 och 2002. Även nivån i det särskilda bostadstillägget har förbättrats . Därtill har den särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomster utvidgats till att gälla pensionsinkomster . Utvidgningen har gjorts för att kompensera pensionärerna för de besparingar som tidigare gjorts på basbeloppet. Framför allt har nämnda justeringar i regelverken kommit att beröra dem med låg eller ingen ATP. De omfattande regelförändringar inom utgiftsområdet som börjar gälla har redan beslutat om. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inga nya regelförändringar inom utgiftsområdet. Utskottet noterar dock att inkomstprövningen av änkepensionerna upphör och att regeringen föreslagit skattelättnader även för pensionärer . Oaktat de satsningar som således har beslutats om och som även föreslagits i form av skattelättnader, förutsätter utskottet att regeringen även fortsättningsvis följer utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation. har beslutat att omställningspensionen skall förlängas från . Regeringen har vidare aviserat sin avsikt att återkomma med förslag som förlänger omställningspensionen . Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet i betänkande 1999/2000:SfU13 har förutsatt att regeringen återkommer med förslag till om det visar sig ekonomiskt möjligt att tidigarelägga den aviserade förlängningen . Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna för . Utskottet avstyrker motionerna Fi231 yrkandena 5 och 6, Fi232 yrkandena 6 och 7, Fi233 yrkandena 8 och 9 samt Fi234 yrkandena 6 och 7. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterle vandestöd till barn, vårdbidrag till funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till . Utgiftsramen uppgår till ca mer jämfört med beräkningen vårproposition. Denna förändring kan framför allt förklaras av en ny befolkningsprognos. Regeringen föreslår i denna proposition att den nivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs fr.o.m. . Regeringen aviserar även en höjning till per dag , om det statsfinansiella läget så medger. Vidare avser regeringen att föreslå en höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , om det statsfinansiella läget så medger. Den preliminära fördelningen för beräknas till . I motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och en minskning med för . Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja taket i föräldraförsäkringen, liksom den redan införda extra mamma/pappamånaden i föräldraförsäkringen. Vidare anser motionärerna att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen bör baseras på de två föregående årens inkomst. Enligt motionärerna bör underhållsstödet ses över. Man räknar med att en sådan översyn leder till besparingar för staten. Vad gäller bidrag till internationella adoptioner tillförs medel så att bidrag skall kunna utges av kostnaden för adoption av barn, dock högst . Medel avsätts även för en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. Motionärerna föreslår, utanför politikområdet, ett grundavdrag i den kommunala beskattningen på per barn 2003 och per barn 2004. föreslår motionärerna att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Den föreslagna barnomsorgspengen skall utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja denna barnomsorgspeng när barnet blir , föreslås att de i föräldraförsäkringen avskaffas . I motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och en ökning med för . Motionärerna föreslår att en s.k. jämställdhetsbonus införs. Den innebär att en högre ersättning, , utgår för som den ena föräldern tar ut i föräldraförsäkringen och som motsvaras av en månad som den andra föräldern också tar ut. Taket i föräldraförsäkringen föreslås höjas till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , dvs. Vidare anser motionärerna att utgifterna inom underhållsstödet kan hållas tillbaka bl.a. genom att det gemensamma föräldraansvaret markeras. Enligt motionärerna kan även vissa besparingar göras inom utgiftsområdet genom att åtgärder vidtas mot felaktiga utbetalningar. Utanför utgiftsområdet föreslås en skattereduktion för barnfamiljer med ca och barn. föreslår motionärerna att ett barnkonto på per barn under förskoleåldern införs. Enligt motionärerna kan besparingar då göras genom att garantidagarna avskaffas. I motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med för och en ökning med för . Motionärerna föreslår att ett barnomsorgskonto på för barn som fyller införs från . Kontobeloppet, som inte är skattepliktigt, föreslås trappas av i förhållande till hur mycket kommunalt finansierad barnomsorg som nyttjas. Maximalt föreslås kunna tas ut. Motionärerna föreslår vidare att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag 2003 och till per dag 2004. Dessutom föreslås en höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen till samt en höjning av ersättningstaket till 11 prisbasbelopp fr.o.m. . Motionärerna föreslår även att per barn och år införs för barn mellan , i stället för den nuvarande ordningen. Kontaktdagarna betalas ut med det föreslagna beloppet enligt grundnivån.