yttr · GQ05SoU4y · 2003-01-01 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2002/03:102 om utvecklingen inom den kommunala sektorn och de motioner som har väckts med anledning av skrivelsen och som berör utskottets beredningsområde. begränsar yttrandet till avsnitten 3 Hälso- och sjukvårdspoli-tik, 4.1 Äldreomsorg, 4.2 Personer med funktionshinder, 4.3.2 Missbrukar-vård och 7.1 Folkhälsa samt motio-nerna Fi26 (m) yrkandena 2 (delvis) och 3, Fi27 (fp) yrkandena 1-3 och 9, Fi24 (kd) yrkande 8 samt Fi25 (c) yrkande 6. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den ekonomiska utvecklingen innefattar i huvudsak ut-vecklingen av kommunsektorns andel i samhällsekonomin och av sektorns finansiella sparande, resultatutvecklingen för kommuner och landsting samt kommunala koncerner, sysselsättningsutvecklingen, kommunala entreprena-der och köp av verksamhet samt effekter av det utjämningssystem som inför-des . Vidare presenteras hur kostnaderna fördelades mellan olika kommunala verksamheter 2001. Redovisningen av utvecklingen i den kom-munala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg och syftar till att beskriva hur dessa utvecklas i för-hållande till de nationella mål som riksdag och regering har formulerat. I övrigt redovisas utvecklingen inom bl.a. folkhälsa. Redovisningen i den kommunala verksamheten avser i huvudsak förhål-lan-dena t.o.m. . I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende Hälso- och sjukvård följande. Den samlade bedömningen är att kvaliteten och innehållet i den svenska hälso- och sjukvården är hög. har både tillgängligheten och kvaliteten i vården förbättrats, och vårdens insatser nått alltfler och allt äldre patienter. Därutöver har patientens ställning stärkts genom ökade valmöjlig-heter och rätt till inflytande och delaktighet i behandlingen. Stora omfördel-ningar har skett av resurserna inom hälso- och sjukvården . Det har skett en successiv övergång från sluten till öppen vård. Antalet vård-platser har minskat inom slutenvården och dagkirurgin har ökat. De sats-ningar som regeringen har gjort genom den nationella handlingsplanen för utvecklingen av hälso- och sjukvården innefattar ett resurstillskott på till landsting och kommuner . Denna satsning samt satsningen på ökad tillgänglighet har främst varit riktade mot systemets bas, dvs. Även om det är inom dessa områden som det största behovet av ett förändringsarbete har funnits, leder föränd-ringar i en del av vårdkedjan till att nya krav ställs på övriga delar av vården. De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till 172,5 mil-jarder kronor, inklusive hushållens konsumtion av hälso- och sjukvård, en ökning mot året innan. Kostnaderna för läkemedelsförmånen uppgick till ca , en ökning . Egenavgifterna, dvs. patienternas andel av kostnaderna för läkemedel, ökade . I motion Fi26 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om hälsoförsäkring (yrkande 3). Enligt motionärerna bör en nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring ersätta den nuvarande landstingsskat-tefinansieringen av sjukvård. Därmed blir finansieringen öronmärkt för sjuk-vården, och den kommer inte att trängas ut av andra landstingskommunala åtaganden. Motionsyrkanden om en nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring har behandlats och avstyrkts i betänkande 2002/03:SoU3 (s. 9-15 och 22-26, prot.nr. 2002/03:98). Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi26 (m) yrkande 3. I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende Äldreomsorg följande. Andelen personer som får äldreomsorg i någon form har varit relativt oförändrad. Insatserna riktas framför allt till ensamstående äldre med stora behov av vård och omsorg. Mycket arbete har skett i kommunerna för att utveckla kvali-teten i verksamheterna. Brister som konstateras vid och länsstyrelsernas tillsyn rör bl.a. samverkan mellan kommuner och landsting, brist på platser inom särskilda boendeformer samt kompetensförsörjningen. Kostnaderna för äldreomsorgen uppgick till ca , en ökning i fasta priser . Kostnader för vård i särskilt boende står för ca två tredjedelar delar av de totala kostnaderna. I motion Fi26 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om nationella pengsystem (yrkande 2 delvis). Enligt motionärerna ger en äldre-peng de äldre valfrihet och avskaffar deras "kommunarrest". En äldrepeng gör det också möjligt för medborgarna i en kommun att själva välja kommu-nen, ett kooperativ eller en privat leverantör. Enligt motionärerna ger detta kommunen möjlighet att agera som en producent av välfärdstjänster bland andra, medan medborgarna får rätt att vända sig till en alternativ producent. Motionärerna pekar också på att det, då resurserna följer brukarna när de flyttar från en kommun till en annan, blir attraktivt för kommuner att erbjuda en väl fungerande omsorg. I motion Fi27 av m.fl. (fp) begärs att regeringen återkommer till med förslag till en sådan lagändring att valfrihetsprincipen skrivs in i socialtjänstlagen, för både boende och hemtjänst (yrkande 1). Mo-tionärerna anför att även äldres möjligheter att själva, eller genom ombud, kunna välja service kan och bör ökas. Det behövs en förbättrad valfrihet så att stödet från kommunen får användas hos valfri kvalitetsgodkänd vårdgi-vare, eller icke-kommunal. Detta bör, enligt motionärerna, gälla i äldreboendet, men även inom bör mer av valfrihet införas. Motionsyrkanden om en äldrepeng och om att en valfrihetsprincip skall skri-vas in i socialtjänstlagen har behandlats och avstyrkts i betänkande 2002/03:SoU9 (s. 14-19 och 23-26, rskr. 2002/03:134 och 135). Utskottet har inte ändrat inställning i dessa frågor. anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionerna Fi26 (m) yrkande 2 (delvis) och Fi27 (fp) yrkande 1. Insatser för personer med funktionshinder I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende Insatser för personer med funktionshinder följande. Antalet personer som beviljas insatser enligt de lagar som reglerar samhällets insatser för funktionshindrade fortsätter att öka. Den största ökningen avser personlig assistans enligt . Det beror främst på att personer har rätt att få behålla sin assistans-ersättning om de hade sådant stöd före 65-årsdagen. Resultaten av länsstyrel-sernas tillsyn visar på problem främst med att många personer med funk-tionshinder som har rätt till och som har erhållit beslut om olika stöd inte får tillgång till det stödet. Orsakerna kan vara att kommunerna har svårt att planera för utbygg-nad av särskilda boendeformer men även rekryteringsproblem, t.ex. av kon-taktpersoner. I motion Fi27 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om statligt kostnadsansvar för assistansverksamhet (yrkande 2). Motionärerna anför att systemet med personlig assistans , i den del det nu är kommunalt, bör föras över till staten. Dessutom bör, i enlighet med en fyrpartireservation i betänkande 2002/03:SoU1, frågan om ett statligt kost-nadsansvar för LSS utredas. I motion Fi24 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om att låta utreda en statlig finansiering av LSS (yrkande 8). Motionärerna pekar på att många kommuner har svårigheter att utföra de insatser människor har rätt till enligt LSS. Detta beror på svårigheter att snabbt bygga de bostäder som önskas, bristande ekonomiska resurser och personalrekryteringsproblem. Motionärerna anför vidare att det, eftersom LSS ställer detaljerade krav på kommunerna om vad den funktionshindrade har rätt till, är rimligt att den som beslutar om lagen också finansierar den. Att utjämna kostnader genom en inomkommunal modell ökar, enligt motionärerna, inte kommunernas möjlig-het att genomföra LSS på ett fullvärdigt sätt utan fördelar bara den ekono-miska bördan mellan kommunerna. En utredning bör se över LSS-reformen med syftet att fördela kostnader och ansvar enligt ovanstående principer. I motion Fi25 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om en översyn av LSS-verksamheten (yrkande 6). Med utgångspunkt i kommunernas själv-klara ansvar för alla kommuninnevånares välfärd bör man, enligt motionärerna, i en fördjupad översyn av LSS-verksamheten se över regelverket, huvudmannas-kapet, hur en uppvärdering av berörda personalgrupper kan ske och hur det långsiktiga finansieringsansvaret kan lösas. Motionsyrkanden rörande lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade behandlades och avstyrktes senast i betänkande 2002/03:SoU1 (s. 62-65 och 68-70, rskr. 2002/03:81). Utskottet har inte ändrat inställning i denna Vidare bör nämnas att socialutskottet denna dag genom ett initiativ har föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om en parlamentarisk utredning med uppgift att göra en bred översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning, bet. 2002/03:SoU19. Översynen skall bl.a. avse hur lagen har fungerat i praktiken, även innefattande bemötande-frågor, personalförsörjningen och hur den långsiktiga finansieringen skall se ut. Det är utskottets mening att översynen skall göras av en parlamentarisk utredning. anser mot denna bakgrund att motionerna Fi24 (kd) yrkande 8 och Fi25 (c) yrkande 6 får anses delvis tillgodosedda. Motion Fi27 (fp) yrkande 2 avstyrks. anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motionerna. I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende Missbrukarvård följande. av vårdinsatserna inom missbruksvården sker i öppenvård. Både antalet vårdade missbrukare och genomsnittlig vårdtid var ungefär oförändrade jämfört med . Kostnaden för missbruksvården har totalt ökat med (fasta priser) . Mest har kostnader för öppenvårdsinsatser ökat. Antalet barn och unga som fick vård utanför det egna hemmet fortsatte att öka som andel av befolkningen . Kommunerna har ofta mycket svårt att rekrytera nya familjehem, vilket leder till negativa konsekvenser för barn i utsatta familjer. Kostnader för barn- och ungdomsvården ökade . Vidare anför regeringen i skrivelsen (s. 68) bl.a. följande. har påtalat att det finns brister i samtliga de delar som berör en tänkt vårdkedja, från uppsökande verksamhet över vård och behandling till eftervård och uppföljning. De ekonomiska svårigheterna för kommuner och landsting pekas ut som en tänkbar orsak till att vården av missbrukare på många håll är otillräcklig. Kommissionen har utifrån identifie-rade brister i helhetssynen på såväl den enskilde missbrukaren som på vårdin-satserna betonat behovet av en helhetssyn. Det har framkommit uppgifter om att omedelbara omhän-dertaganden med stöd av LVM har ökat, samt att dessa i många fall inte följs upp med ansökan om vård. Det kan tyda på att lagen i ökad utsträckning används för tvångsavgiftning, vilket inte är i enlighet med intentionerna bakom lagen. I motion Fi27 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om behovet av en genomgripande översyn av missbrukarvårdens organisation och förutsättningar (yrkande 3). Motionärerna anför att tillståndet inom missbru-karvården är allvarligt eftersom huvudmannaskapsfördelning och ekono-miskt ansvar inte fungerar bra. Problemet kommer att belysas genom resulta-tet av den utredning som granskar tillämpningen av LVM. måste detta dock följas av en mer genomgripande översyn av missbru-karvårdens organisation och förutsättningar. Motionsyrkanden om behovet av en översyn av missbrukarvårdens organisa-tion och förutsättningar har behandlats och avstyrkts i betänkande 2002/03:SoU13 (s. 6, 7 och 21). Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. anser att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 3. I regeringens skrivelse konstateras i de sammanfattande slutsatserna avseende avsnitt 7.1 Folkhälsa att kommunerna och landstingen genom sina olika ansvarsområden har en central roll i folkhälsoarbetet och därmed för uppfyllandet av folkhäl-somålen. I motion Fi27 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om statens stöd till kommunerna för arbetet med folkhälsofrågorna (yrkande 9). Motionärerna anser att regeringens redovisning i skrivelsen är otillfreds-ställande och anför att den proposition om folkhälsoarbetet som regeringen lade fram innebär en nedprioritering jämfört med de ambitioner som fanns . Vidare anförs att möjligheterna för kommunerna att få statens uppbackning för ett bra arbete med folkhälsofrå-gorna i verkligheten är små. Motionärerna anför dessutom att den kommunala ekonomin riskerar att ytterligare försvagas genom följderna av en försämrad folkhälsa. har behandlat regeringens proposition Mål för folkhäl-san (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). I propositio-nen har bl.a. behovet av stöd till det lokala och regionala folkhälsoarbetet behandlats (s. 98 ff.). I propositionen föreslås ett över-gripande natio-nellt folkhälsomål och en sektorsövergri-pande målstruktur för det samlade folkhälsoar-betet med elva mål-områden. Enligt regeringens uppfattning, vilken delas av utskottet, ger det övergripande folkhälsomålet, tillsammans med de beslutade målområdena, kommunerna stöd i det lokala folkhälsoar-betet. När det gäller uppföljningen av det lokala arbetet vill utskottet även peka på det samarbete som har initierats mellan , och diskutera hur avrapporteringen från lokal och regional nivå till nationell nivå skall kunna ske utan att försvåra för den regionala och lokala nivån. Sammanfatt-ningsvis anser utskottet att kommunerna genom det pågående arbetet på om-rådet erhåller ett tillfredsställande stöd i sitt folkhälsoarbete. föreslår därför att finansutskottet avstyrker bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), () och () anför: Vi anser att en nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring bör ersätta den nuvarande landstingsskattefinansieringen av sjukvård. Därmed blir finansieringen öronmärkt för sjukvården och den kommer inte att trängas ut av andra landstingskommunala åtaganden. Vidare vill vi vad beträffar vår syn på en hälsoförsäkring hänvisa till reservation 1 i social-utskottets betänkande 2002/03:SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. bör med bifall till motion Fi26 (m) yrkande 3 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. (), () och () anför: Vi anser att en äldrepeng ger de äldre valfrihet och avskaffar deras "kommunarrest". En äld-repeng gör det också möjligt för medborgarna i en kommun att själva välja kommunen, ett kooperativ eller en privat leverantör. Enligt vår mening ger detta kommunen möjlighet att agera som en producent av välfärdstjänster bland andra, medan medborgarna får rätt att vända sig till en alternativ producent. Då resurserna följer brukarna när de flyttar från en kommun till en annan, blir det också attraktivt för kommuner att erbjuda en väl fungerande omsorg. Vidare vill vi vad beträffar vår syn på en äldrepeng hänvisa till reservation 3 i socialutskot-tets betänkande 2002/03:SoU9 Äldrepolitiken - Uppföljning av den nationella handlingspla-nen och förslag angående kommunernas äldreomsorg. bör med bifall till mo-tion Fi26 (m) yrkande 2 (delvis) tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. () och () anför: Vi anser att äldres möjligheter att själva, eller genom ombud, kunna välja service kan och bör ökas. Det behövs en förbättrad valfrihet så att stödet från kommunen får användas hos valfri kvalitetsgodkänd vårdgivare, eller icke-kommunal. Detta bör gälla i äldreboendet. Vi anser dock att mer av valfrihet även bör införas inom . Vi anser därför att re-geringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagändring att valfrihetsprin-cipen skrivs in i socialtjänstlagen, för både boende och hemtjänst. Vidare vill vi vad beträffar vår syn på inriktningen av äldrepolitiken hänvisa till reservation 4 i socialutskottets betän-kande 2002/03:SoU9 Äldrepolitiken - Uppföljning av den nationella handlingsplanen och förslag angående kommunernas äldreomsorg. bör med bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 1 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. Insatser för personer med funktionshinder (), (), (), () och () anför: Vi anser att systemet med personlig assistans , i den del det nu är kom-munalt, bör föras över till staten. Dessutom bör, i enlighet med en fyrpartireservation i betän-kande 2002/03:SoU1 (res. 11), frågan om ett statligt kost-nadsansvar för assistansersättningen utredas. bör med bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 2 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. Insatser för personer med funktionshinder () och () anför: Vi föreslår en samlad översyn av LSS-verksamheten för att värna en fortsatt utveckling av en viktig reform. Med utgångspunkt i kommunernas självklara ansvar för alla kommuninvånares välfärd bör man i en fördjupad översyn av LSS-verksamheten se över regelverket, huvudmannaska-pet, hur en uppvärdering av berörda personalgrupper kan ske och hur det långsiktiga finansie-ringsansvaret kan lösas. I övrigt hänvisar vi till socialutskottets initiativ i betänkande 2002/03:SoU19 Översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning och därtill fogat särskilt yttrande. bör med bifall till motionerna Fi24 (kd) yrkande 8 och Fi25 (c) yrkande 6 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. (), (), (), (), () och () anför: Vi anser att tillståndet inom missbrukarvården är allvarligt eftersom huvudmannaskapsfördel-ning och ekonomiskt ansvar inte fungerar. Problemet kommer att belysas genom resultatet av den utredning som granskar tillämpningen av lagen om vård av missbrukare i vissa fall. Vi anser dock att resultatet av denna utredning måste följas av en mer genomgripande översyn av missbrukarvårdens organisation och förutsättningar. I övrigt vill vi vad beträffar vår syn på behovet av en översyn av miss-brukarvården hänvisa till reservation 1 i socialutskottets betänkande 2002/03:SoU13 Med tvång och god vilja - vad gör . Finansut-skottet bör med bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 3 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört. () och () anför: Vi anser att regeringens redovisning i skrivelsen är otillfredsställande och att den proposi-tion om folkhälsoarbetet som regeringen lade fram innebär en ned-prio-ritering jämfört med de ambitioner som fanns . Kommunernas möjlig-heter att få statens uppbackning för ett bra arbete med folkhälsofrågorna är i verkligheten små. Vi anser dessutom att den kommunala ekonomin riskerar att ytterligare försvagas ge-nom följderna av en försämrad folkhälsa. bör med bifall till motion Fi27 (fp) yrkande 9 tillkännage för regeringen vad vi här har anfört.