yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Tullen bör enligt motionen få ökade resurser för insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. I syfte att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor föreslås i motion Fi233 av m.fl. (kd) en anslagsökning för tullen med utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att också skatte-kontrollen bör förstärkas för att motverka den svarta ekonomins utbredning. Enligt motionen bör skattemyndigheterna förstärkas med och . beräknar motionärerna att ett genomförande av deras förslag om avskaffad fastighetsskatt och förmö-genhetsskatt leder till besparingar i skatteadministrationen motsvarande 2003 och 2004. Sammantaget innebär förslaget i förhållande till regeringens förslag en minskning av utgiftsramen med (yrkande 8 i denna del) och en ökning av utgiftsramen med (yrkande 9 i denna del). I motion Fi234 av m.fl. (c) föreslås ökade resurser för tull-verksamheten med och en neddragning i skatteförvalt-ningens verksamhet motsvarande . Sammantaget för utgiftsområdet föreslås i motionen att utgiftsramarna fast-ställs till ett respektive lägre belopp än vad regeringen har föreslagit (yrkandena 6 i denna del och 7 i denna del). Regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution och de förändringar däri som fyra av partierna föreslår framgår av följande tabell (). År Proposi-tionen Moderata samlings-partiet Kristdemo-kraterna 2003 8 266 -89 +75 -15 -30 2004 8 471 -89 +75 +5 -50 De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår i regeringens förslag från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. Av stor betydelse är att myndigheterna kan få allmän-het och företag att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i dessa regelsystem samt att allmänhet och företag därmed frivilligt efterlever regelsystemen. I det löpande arbetet skall myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänhet och företag skall förbättras. skall enligt regeringens förslag även fortsättningsvis prioritera förstärkt skattekontroll. I detta ingår bl.a. en fördjupad kontroll av företag som hanterar stora skatteunderlag och insatser mot den s.k. svarta ekonomin. har nivån på skattekontrollen varit otill-räcklig och skatteförvaltningen har tillförts resurser för att höja nivån på kontrollen. I årets budgetproposition konstateras att den nedåtgående trenden i kontrollverksamheten har vänt, något som återspeglas i bl.a. en ökning av antalet revisioner samt antalet ändrade deklarationer efter skrivbordsgransk-ning och revision. Regeringen gör bedömningen att de resurstillskott som gjorts och den kontinuerliga effektiviseringen av arbetet varit bidragande till förbättringarna. Exekutionsväsendet skall bl.a. prioritera verksamheten i enlighet med en ny indrivningspolicy som gäller . och exeku-tionsväsendet skall fortsätta att effektivisera borgenärsarbetet. Insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak skall ges hög prioritet hos och . Tullen har gjort fler beslag av narkotika än tidigare som mängden beslagtagen narkotika av vissa preparat har minskat. Beslagen av alkohol och tobak har minskat . Det samhällsekonomiska värdet av samtliga beslag har minskat jämfört med och 2000. En positiv omständighet är dock att träffsäkerheten har fortsatt att öka, vilket bekräftar att det pågående förbättringsarbetet ger resultat. Den förbättrade träffsäkerheten torde kunna vara ett resultat av de förbättringar som skett av underrättelse- och riskanalysarbete. Även användandet av hotbildsanalyser torde kunna ha gett positiva effekter för träffsäkerheten. Eftersom det inte finns några indi-kationer på att mängden narkotika i samhället minskar är det emellertid oro-ande att mängden beslagtagen narkotika inte har ökat. Samma bedömning kan göras när det gäller illegalt införd alkohol och tobak. Även om den informa-tion som finns avseende 2002 visar att beslagmängderna till viss del gått upp finns det enligt utskottets mening goda skäl för den resursförstärkning som regeringen föreslår i syfte att förbättra insatserna för att komma åt den illegala införseln. Utskottet har följaktligen inget att erinra med anledning av de övervägan-den som ligger till grund för regeringens förslag till utgiftsramar . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. Utskottet kan dock konstatera att de förslag om förstärkningar på tullsidan som har lagts fram i motionerna i syfte att förstärka kontrollen av illegal införsel av främst narkotika och alkohol torde bli väl tillgodosedda genom de resursförstärkningar som regeringen har föreslagit. Med hänsyn till vad som anförts i en av motionerna om resurser för att motverka den svarta ekonomins utbredning vill utskottet framhålla att insatser mot den svarta ekonomin också har en framträdande plats i de prioriteringar som ligger till grund för regering-ens förslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattefrågor i budgetpropositionen - m av (), () och (). Vi vill sänka skatter som hämmar tillväxt och entreprenörskap för att ge alla en bättre välståndsutveckling och avvecklar därför förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av riskkapital och stoppar skattediskrimineringen av fåmansföretag. vill vi avskaffa den statliga inkomstskatten eftersom den utgör en extra beskattning av utbildning och kompetens. Ett av våra viktigaste skattepolitiska mål är att alla skall kunna leva på sin lön. Vi genomför därför en rad skattesänkningar som ökar medborgarnas inflytande över sina liv. Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför höjer vi grund-avdraget rejält för alla. Varje människa skall ha rätt att bestämma över sitt eget liv och fatta de avgörande besluten själv. Det är viktigt att sänka skatterna för både lättrörliga skattebaser och låg- och medelinkomsttagare. I dagens värld, då både människor och kapital är lättrörliga, riskerar man annars att allt högre skatter måste tas ut på allt färre skattebaser och blir låginkomsttagare, basal konsumtion och fastighe-ter det enda som är möjligt att beskatta. Vi genomför en inkomstskattereform som ger ökad social trygghet och mot-verkar fattigdomsfällor. Fler jobb görs möjliga och den sociala rörligheten ökar. Skattereformen har sin tyngdpunkt hos låg- och medelinkomsttagarna och innehåller tre skattesänkningar. Människor skall ges möjlighet att klara av sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför bör grundavdraget höjas rejält. vill vi att de första skall vara befriade från inkomstskatt. Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har det svårt att få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens barnbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdrag på och barn vid den kommunala beskattningen. För de som inte kan tillgodogöra sig avdraget utgår ett motsvarande bidrag. Beskattningen skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Dessa tre skattesänkningar är så omfattande att de inte fullt ut kan genom-föras . bör grundavdraget för alla höjas rejält och det extra barnavdraget för barn börja införas. Förvärvsavdraget växlas mot dagens skattereduktion. införs ett grundavdrag på som höjs till . Grundavdraget trappas upp och trappas ned . uppgår grundavdraget till respektive . Ett grundavdrag för barn införs med per barn och år . Det ökas till . Ett förvärvsavdrag av den pensionsgrundande inkomsten införs. Skattereduktionen för allmän pensionsavgift växlas mot detta för-värvsavdrag. Växlingen är neutral ur skattesynpunkt för medborgarna. Skattesänkningsstrategin inriktar sig nästan uteslutande på att i första hand sänka inkomstskatten för dem som tjänar allra minst. Det är de unikt höga skatterna på låga inkomster, ytterligare förvärrat av de mycket kraftiga kom-munala och landstingskommunala skattehöjningar som föreslagits, som skapar beroendet av bidrag och som dämpar viljan att arbeta. Vi föreslår också ett avskaffande av värnskatten som fungerar som en straffskatt på kun-skap och heltidsarbete och som riskerar att få vår mest välutbildade arbets-kraft att söka sig utomlands eller minska sitt arbetskraftsdeltagande. Värn-skatten tas bort och brytpunkten justeras upp till den nivå där pen-sionsavgifter inte längre tas ut . Det måste också skapas förutsättningar för vanliga människor att kunna köpa hushållstjänster. Det ökar välfärd och flexibilitet. Stressen minskar och ett större utbud av arbete skapas. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. För människor som bor i glesbygd är bilen helt avgörande för möjligheten att arbeta. Då de lokala arbetsmarknaderna blir allt större kommer arbets-pendlingen att spela en allt större roll, vilket t.ex. den regionalpolitiska utred-ningen påpekat. Avdraget för resor med bil till och från arbetet täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersom bränslepriset ökat har värdet av avdra-get urholkats. Det ger heller inte en rimlig möjlighet att kompensera värde-minskningen på bilen. Avdraget bör därför höjas till per mil. Avdraget skall också omfatta resor för att hämta och lämna barn. Bristerna i det offentliga pensionssystemet blir alltmer uppenbara. Det egna sparandet till en trygg ålderdom bör underlättas. Avdraget för avgift till pensionsförsäkring ökar vi därför till ett prisbasbelopp. De särskilda reglerna för utländska experter tas bort, skattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas och avgiften till arbetslöshetsförsäkringen blir åter avdragsgill. Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxerings-värde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boen-deformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastig-heten, och för hyresrätter gäller i regel att en halv månadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt, och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen. Taxeringsvärdena som varit frysta höjdes kraftigt . De höjdes ytterli-gare och regeringen räknar med en årlig ökningstakt på . För att folk skall ha råd att bo kvar måste, som ett första steg, de tidigare lägre taxe-ringsvärdena återställas. Vi vill avskaffa fastighetsskatten. Procentsatsen för fastighetsskatten bör därför sänkas successivt tills fastighetsskatten är avskaffad. återgår taxeringsvärdena till den lägre nivå de hade . Skattesatsen för småhus bestäms till och . Begränsningsregeln och dämpningsregeln behövs inte och slopas. Schablonintäktsbeskattningen för bostadsrättsföreningar bör slopas ome-delbart. Sänkt skatt på företagande Det finns flera skatter som är speciellt hämmande för tillväxt och företa-gande, särskilt skatter som minskar tillgången på kapital i . Det rör sig om skatter som hämmar sparandet, men allvarligare är de skatter som driver kapital och företag ur landet. Det rör sig också om skatter som hindrar upp-komsten av nya företag och försvårar för de redan existerande. skall ha ett så attraktivt skatteklimat att kapital och människor söker sig hit. Skatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas för-mögenhetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen är internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. Skatten ökar avkastningskravet på investeringar som görs här. Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen tas bort 2003. Fribeloppet per person blir därmed . Förmö-genhetsskatten slopas 2004. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning av aktieutdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur ökar benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ur . Skatten på aktieutdelningar slopas därför års vinster. Fåmansbolagsbeskattningen har lett till absurda konsekvenser. Skatt måste betalas på fiktiva vinster. Många nya bolag inom t.ex. IT-branschen har köpts upp av andra bolag. Aktielikviden har oftast varit i form av aktier i det köpande bolaget. Säljarna har förbundit sig att behålla de nya aktierna . Reavinsten beräknas efter likviddagen, men säljarna kan få visst uppskov med att betala skatten. Sjunker värdet på det köpande företagets aktier uppstår en kapitalförlust, som säljaren inte har några möjligheter att göra avdrag för. Eftersom fåmansbolagsdelägaren skall ta upp halva vinsten som inkomst finns ingen möjlighet att kvitta kapitalförlusten mot denna del av den fiktiva realisationsvinsten. Detta innebär att skatteskulden kan bli mycket stor med små möjligheter för säljaren att betala. En privat konkurs kan bli resultatet! Ett enigt skatteutskott begärde att regeringen skulle komma med förslag till sådan lagändring att denna pomperipossaeffekt för-hindras och att förslaget skulle läggas senast . Regeringen har aviserat att ett förslag kommer att läggas. I avvaktan på att regeringen lägger sitt förslag är vår utgångspunkt att beskattningen av vinster och för-luster i dessa fall helt och hållet skall beskattas som inkomst av kapital och att denna ändring skall tillämpas fr.o.m. den tidpunkt då andelsbyteslag-stift-ningen trädde i kraft, dvs. Den s.k. kontantbegränsningsregeln innebär att uppskov med beskattning i samband med fusion eller utbyte med aktier i onoterade bolag endast får ske om en eventuell kontantersättning i samband med transaktionen motsvarar högst av de mottagna aktiernas nominella värde. Även denna regel ger upphov till sådana marginaleffekter i beskattningen att den måste avskaffas. Vi föreslår därför att regeringen får återkomma med förslag om avskaffande av kontantbegränsningsregeln med retroaktiv verkan fr.o.m. . Inkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst av kapital. Här framstår tydligt likheterna mellan humankapitalet och realkapita-let. beskattas royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst, vilket driver uppfinningsrika innovatörer ut ur landet i stället för att vi slår vakt om deras kompetens att utveckla nya idéer i . Den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är även den extremt hög. Eftersom livsmedelspolitiken är den samma i hela EU framstår den svenska skattebelastningen här i sin klaraste dager. Vi vill sänka beskatt-ningen av diesel till samma nivå som den i våra främsta konkurrentländer. Skatten på diesel för jord- och skogsbruket och entreprenadmaskiner sänks till per liter. Skatten på handelsgödsel tas bort. Enligt vår mening skall miljöskatter tas ut i produktionsledet medan energi-skatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskatt-ning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. I finns en skatt som bryter mot denna princip. Det är den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk. bör den tas bort. bör den sänkas med motsvarande /MW och månad. För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gäller för resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn på dagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i man befinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Hög bränslebeskatt-ning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Höga bränsleskatter motiveras ofta med miljö-argument. De har emellertid endast marginell påverkan på konsumtionen av bränsle. Eftersom transporterna är nödvändiga äger de rum trots den höga kostnaden. Skatten på såväl bensin som på diesel bör sänkas. Den skall inte vara avsevärt högre i än genomsnittligt i . Energiskatten på bensin och diesel skall sänkas med per liter inklusive momseffekten 2003. Förslagen om höjd elskatt och höjd koldioxidskatt avvisas, liksom fördubb-lingen av skatten på naturgrus. När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det givetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. Den danska nivån kan tjäna som riktmärke. Sänks inte alkohol-skatterna kommer allt större mängder av den i konsumerade alkoho-len att antingen köpas utomlands eller smugglas in i . I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga svenska punktskatterna. Regeringens passivitet missgynnar svensk industri och svenska konsumenter. Vi vill anpassa dessa skatter till den danska nivån på alkoholskatter och föreslår att skatten på vin med en alkoholhalt på 8,5 till 15,0 volymprocent alkohol sänks från till per liter, med motsva-rande ändring för vin med annan alkoholhalt, att skatten på öl sänks från till per volymprocent och att skatten på sprit sänks från till per liter ren alkohol, allt per . Skatt på annonser och reklam infördes för att finan-siera ökningen av presstödet och för att få en enhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter i tillämpningen och kontrollen av skatten på annonser och reklam har lett till att den del av skatten som avser reklamtryck-saker redan har avskaffats. Skatten är inte konkurrensneutral och de svårig-heter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till att reklamskatten på reklam-trycksaker avskaffats gäller precis i lika stor utsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. En enig riksdag beslöt att slopandet av reklamskatten skulle prioriteras i föreliggande budget. Detta har regeringen underlåtit. Endast svepskäl motiverar detta flagranta nonchalerande av riks-dagen. Vi anser att reklamskatten bör avskaffas från . Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Moderata samlingspartiets förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi207 yrkandena 1-4, Fi231 yrkan-dena 9 och 11, Fi287 yrkandena 1-16, 18, 19, 21-24, 26-28, 30, 33 och 36-38, Sk417 yrkandena 14 och 15, MJ268 yrkandena 4 och 5, N301 yrkande 9, N304 yrkande 4, A315 yrkande 2 och tillstyrks delvis motionerna Fi203, Fi205, Fi228, Fi268, Sk382 yrkande 8, Sk417 yrkande 8, Kr297 yrkande 13 och T288 yrkande 2. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi231 yrkande 4. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Inte minst med tanke på tullens funktion i narkotikabekämpningen är det viktigt att tullens kontrollorganisation är tillräckligt stor och att den utökas. För att uppnå detta bör det göras en höjning av anslagsnivån som tullen inte bör disponera och i sin kontrollverksamhet vara beroende av medel som kommer in via offentligrättsliga avgifter. Vi tillstyrker den förstärkning av anslagsnivån med som föreslås i motion Fi231 av m.fl. (m). Vi tillstyrker också att utgiftsramarna för och kronofogdemyndigheterna minskas med 75 respektive . förslag till ändringar i skattesystemet innebär att en del av de allra krångligaste skatterna att administrera och driva in skall avskaffas. Totalt kan därför ramarna för utgiftsområdet minskas med . Skattefrågor i budgetpropositionen - fp av () och (). behöver en ny skattepolitik. Den liberala skattepolitiken vill bryta vanmakten genom att ge den enskilda människan större makt över sin egen vardag. Genom att se till att småbarnsföräldrar får ägna mer tid till barnen i stället för till tvätten, genom att anställda ges möjlighet till makt och delaktighet i arbetslivet och genom att lönen räcker hela månaden kan vanmakten bytas till makt över vardagen. Den fortsatta inriktningen av skattepolitiken skall ha som utgångspunkt att det totala skattetrycket kan och måste sänkas. Det skall ske främst genom ytterligare sänkningar av marginalskatterna och genom de lättnader inom kapitalbeskattningen som behovet av ekonomisk tillväxt, internationellt sam-arbete och ett ekologiskt uthålligt samhälle kräver. Skatterna skall först och främst sänkas så att det lönar sig bättre att arbeta. bör skattesystemet förenklas t.ex. genom att de nuvarande kompli-cerade reglerna för grundavdraget, de särskilda skattereduktionerna och avdragsbegränsningen för pensionsavgiften försvinner. Det är viktigt att komma ihåg att det finns höga marginaleffekter även utanför skattesystemet, t.ex. i bostadsbidraget, socialbidragen, studiemedelssystemet, varför arbetet mot höga marginaleffekter inte kan begränsas till skattesystemet. Vi ser det också som nödvändigt att fullständigt avskaffa dubbelbeskatt-ningen av aktiesparande, avskaffa förmögenhets- och fastighetsskatten samt sänka kapitalinkomstskatten. Med allt rörligare skattebaser kommer takten i och inriktningen av sänkningen att vara beroende av vad som sker i vår om-värld. Även om EU inte bestämmer enskilda länders skattesatser är det natur- ligt att det som sker i dessa frågor i EU-länderna påverkar också kapital-skatterna i . Stora sänkningar av kapitalbeskattningen i vår omvärld kommer att påverka vilka kapitalskatter som kan ha utan att förlora de fördelar som vårt internationella varu- och tjänsteutbyte gett oss. För att lösa de problem som återfinns i det nuvarande skattesystemet räcker det inte att lappa och laga. vill därför se en omfattande ny skattereform i samma anda som skattereformen 1990/91. Denna måste genomföras med kontinuerlig uppmärksamhet på den rådande situationen i de offentliga finanserna. Naturligtvis kan också saker inträffa som gör att valet av skattesänkningar kan behöva korrigeras. I det senare avseendet måste hänsyn tas till att ingenjörer, sjuksköterskor, läkare, företagare m.fl. kommer att ha en arbetsmarknad utomlands. Det måste löna sig att arbeta och verka i . är förespråkare för grön skatteväxling. har andelen miljöskatter minskat till av de totala skatterna, vilket ger en låg andel miljöskatter jämfört med många andra EU-länder. Detta beror främst på de höga skatterna på arbete. ökade skatten på arbete med medan miljöskatterna bara ökade med . stöder försla-get om höjd el- och koldioxidskatt, växlad mot sänkt inkomstskatt, men anser att inkomstskattesänkningen bör läggas ut mer generellt. anser att skatten på arbete, såväl inkomstskatter som arbets-givaravgift, skall sänkas. Den viktigaste miljöförbättrande förändringen är att arbeta för gemensam koldioxidskatt i EU. Vi föreslår också en skatt på sop-förbränning. Makt över den egna inkomsten Vi liberaler tycker att det är bra att man sänker inkomstskatterna, men bekla-gar att regeringen valt en form som inte tillräckligt tar itu med de strukturella problemen som marginalskatterna, utan i stället ägnar sig åt att urholka enkel-heten i skattesystemet. Vi föreslår därför en ny skattereform för ett nytt århundrade. Grunden måste vara att återgå till principerna /skatte-reform. I en större skatteomläggning bör huvudinriktningen vara att ha så breda skattebaser som möjligt och därmed skapa förutsättningar för låga skattesatser. I stället för dagens modell med grundavdrag som trappas upp och ned vill vi pröva möjligheten av en generell och lägre skattesats för de lägre inkomst-nivåerna. Vi vill koncentrera skatteförändringarna till de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och successivt borttagande av den s.k. LO-puckeln vill vi uppnå den grundläggande principen: De flesta skall bara betala i skatt, de med högst inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och genom enhetliga taxor för barnomsorg.