yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Ett slopat avdrag bör minska elanvändningen för värmeproduktion, vilket stämmer överens med målen inom energipolitiken. I motion Fi230 yrkande 14 av m.fl. (s, v, mp) anförs att förslagen om ändrad beskattning av kraftvärme i kombination med planerna på handel med elcertifikat bör leda till en utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärme. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att det är viktigt att regeringen noga följer utvecklingen och snabbt återkommer till med förslag till ändringar om effekterna inte skulle bli de eftersträvade. anför i motion N394 yrkandena 2 och 3 av m.fl. (c) att det finns en risk att förslaget kommer att gynna användningen av fossila bränslen för all producerad kraftvärme, inte bara för kraft-produk-tionen. För att mota denna risk bör skatteavdrag för värmeproduktion endast medges för en mängd bränslen som motsvarar den producerade elenergin. I den fortsatta energiomställningen och utvecklingen av förnybara bränslen är det angeläget med en tydlig redovisning av de energipolitiska konsekvenserna av förändrade regler för beskattningen av kraftvärmeverk. Enligt utskottets mening har den tekniska utformningen av skattestimulansen för kraftvärmeverken fått till följd att stimulansen för denna produktionsform urholkats . De höjda energi- och koldioxidskatterna har inne-burit en förbättring av biobränslenas konkurrenskraft medan förutsättningarna för den fossilbaserade kraftvärmen försämrats. Med dagens energiskatter är det inte lönsamt att bygga nya fossileldade kraftvärmeanläggningar och kraft-värmeverken klarar inte längre av konkurrensen från t.ex. kolkondenskraft-verk. Även de befintliga kraftvärmeanläggningarna har lönsamhetspro-blem. Anledningen till att den faktiska elproduktionen varit lägre än den möjliga är att elpriset på den nordiska elbörsen ofta varit lägre än de rörliga elproduktionskostnaderna i kraftvärmeanläggningarna. Detta gäller inte bara utan även under vår och höst då behov av värmeproduktion finns. För fjärrvärmeföretaget är det då mer lönsamt att för värmeproduktio-nen t.ex. använda en biobränsleeldad hetvattenpanna eller, i de fall annan värmeproduktionsanläggning saknas, enbart producera värme i kraftvärme-verket. Fjärrvärmeföretag med gaseldade kraftvärmeverk väljer i stor utsträckning att i stället producera värme i gaseldade hetvattenpannor, efter-som de ofta är bundna av särskilda kontrakt med gasleverantören. Sådana kontrakt innebär skyldighet att köpa en viss mängd naturgas eller åtminstone betala för gasen . Bristande lönsamhet i de fossileldade kraftvärmeverken kan leda till att dessa, liksom tidigare kondenskraftverken, läggs ned. Detta skulle leda till att försörjningstryggheten i det svenska elsystemet försämras, framför allt i , som miljöeffekterna skulle vara negativa eftersom det rör sig om anläggningar med ofta mycket hög verkningsgrad såsom natur-gaseldade kombicykelanläggningar och PFBC (trycksatt fluidiserad bädd). På marginalen skulle bortfallande elproduktion ersättas med import av miljö-mässigt sämre elproduktion i kolkraftverk. Det finns av dessa skäl anledning att genomföra en omläggning av den nuvarande skatterabatten för kraftvärmetekniken. Som regeringen föreslår är det härvid lämpligt att låta kraftvärmeverk få samma skatteregler som indu-striellt mottryck. En sådan förändring kommer att leda till högre elproduktion i befintliga kraftvärmeverk och även till en förbättring av förutsättningarna för investeringar i ny kraftvärme. I befintliga gaseldade kraftvärmeverk i kan elproduktionen komma att öka med ca . Därtill kommer en ökning med om det planerade gaskraftvärmeverket i byggs. Den ökade inhemska elproduktionen skulle leda till minskad elimport med minskade koldioxidutsläpp i vår omvärld som följd. Enligt utskottets mening är det viktigt att den omläggning som genom-förs kan ske med bibehållen konkurrenskraft för biobränslen och då särskilt för de biobränsleeldade kraftvärmeverken. För dessa verk finns sär-skilda bidragsformer. har investeringsstöd utgått till bio-bränsleeldade kraftvärmeanläggningar. De anläggningar som fått investe-ringsstöd i enlighet med energipolitiska program är förpliktigade att använda totalt biobränsle . För de större anläggningarna uppgår elproduktionen till av tillförd bränsleenergi. Därmed begränsas andelen fossilt bränsle i dessa anläggningar till av det bränsle som används för elproduktion. I de anläggningar som fått stöd program måste biobränslen utgöra av den totala förbruk-ningen . Anläggningsägaren skall vidare förbinda sig att för framställning av el endast använda biobränslen. Det senare kravet innebär med nuvarande skatteregler att det ger lägst produk-tionskostnad att använda biobränslen i de anläggningar där detta är tekniskt möjligt vid samtliga driftfall. Ett införande av ett system med elcertifikat innebär en förbättrad konkur-renssituation för den biobränslebaserade kraftvärmen. Även med en övergång till industribeskattning för den fossila kraftvärmen skulle biokraftvärme rent generellt vara mer konkurrenskraftig, och sameldningen med fossila bränslen för elproduktion i de kraftvärmeverk som kan använda både fossila bränslen och biobränslen kommer enligt de bedömningar som redovisats i proposition 2001/02:146 i allmänhet inte längre att vara lönsamt. För att ytterligare minska risken för en ökad fossilanvändning finns det som regeringen anför anledning att ändra de särskilda turordningsregler som gäller för beräkning av skatteavdragen. Med dagens regler är det fördelaktigt att så lång möjligt hänföra beskattade fossila bränslen till elproduktionen, eftersom skatteavdragseffekten då blir större. Om en proportionering används i stället stängs möjligheten att få fullt avdrag för fossila bränslen i kraft-värmeverk. Eftersom kraftvärmeverken ibland drivs som fjärrvärmeverk bör samma regler gälla överallt där turordningsreglerna nu tillämpas. Vad slutligen gäller kraftvärmeverkens elavdrag vid produktion av el som används i egen verksamhet har utskottet inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag. Utskottet ställer sig sammanfattningsvis bakom de förslag till omläggning av kraftvärmebeskattningen som regeringen lägger fram. Med hänsyn till att utskottet tillstyrkt en utvidgning av den skatteväxling som föreslås i proposi-tionen bör bestämmelserna om kraftvärmerabatten justeras till den nya nivå som gäller efter utvidgningen. Det finns anledning att framhålla att den föreslagna omläggningen är tem-porär. genomför en översyn av reglerna för nedsättning av energiskatter och skall redovisa sitt arbete . I motion N394 föreslås att kraftvärmerabatten skall kopplas hårdare till elproduktionen för att på det sättet säkra att rabatten inte utnyttjas av verk som i huvudsak producerar värme. Motionärernas förslag innebär att rabatt skall medges med stöd av en schablon som anger hur mycket värme som åtgår för att producera en viss mängd el i olika typer av kraftvärmeverk. Motionärerna framhåller vidare att det i fortsättningen bör finnas tydliga redovisningar av de energipolitiska konsekvenserna vid förändringar i kraft-värmebeskattningen. Det är enligt utskottets mening viktigt att reglerna är utformade på ett sådant sätt att rabatten verkligen förbehålls verk som använder sig av den effektiva tekniken med samtidig framställning av värme och kraft. Som fram-går av vad regeringen anför har detta också varit utgångspunken vid utform-ningen av de lagregler som föreslås. Regeringen anför att en förutsättning för skatteavdraget vid produktion av värme i kraftvärmeverk skall vara att el- och värmeproduktionen sker integrerat och , dvs. att produktionen sker i en sammanhållen process, och att förhållandena är avgö-rande. Den värme som berättigar till skatteavdrag skall således i ett första steg ha använts för elgenerering. Lagreglerna har utformats i enlighet härmed. Enligt utskottets mening ger regeringens förslag ett bra regelstöd för att se till att skatterabatten förbehålls tekniken med samtidig framställning av värme och kraft, och utskottet ser inte något egentligt behov av en kompletterande schablon. Härtill kommer att en schablonisering av rabatten skulle introducera en oönskad styrning på området, med potentiellt negativa effekter på den framtida utvecklingen av kraftvärmetekniken. Utskottet är mot denna bak-grund inte berett att tillstyrka att regeringens förslag kompletteras med en schablon och avstyrker därför motion N394 yrkande 2. Som anförs i motion Fi230 är de sammanlagda effekterna av förslagen, särskilt på kort sikt, svårbedömda. En risk kan finnas att effekten i vissa fall inte blir den eftersträvade. Enligt utskottets mening är det viktigt att rege-ringen noga följer utvecklingen och snabbt återkommer till med förslag till ändringar i beskattningen eller reglerna för certifikatshandeln om effekterna inte skulle bli de eftersträvade. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att det är angeläget att förändringar på detta område åtföljs av en tydlig redovisning av de energipolitiska konsekvenserna. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker såle-des motionerna Fi230 yrkande 14 och N394 yrkande 3. Förändringarna i kraftvärmerabatten skall godkännas av kommissionen innan de kan genomföras. Regeringen har också informerat kommissionen om ändringarna i avsikt att hinna få ett besked i så god tid att reglerna kan träda i kraft . Enligt utskottets mening bör besked om kommissio-nens inställning avvaktas innan ärendet föreläggs för beslut i denna del. Kalk- och cementbranschens koldioxidskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av kalk- och cementindustrins begränsningsregel för koldioxidskatt. Regeringen föreslår (avsnitt 8.4.3, punkt 33) att den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och cementbranscherna m.m. (1,2-pro-centsregeln) förlängs . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och till-styrker propositionen i denna del. Beskattningen av alternativa drivmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att koldioxidneutrala drivmedel skall befrias från både energiskatt och koldioxidskatt. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1) har tagit del av regeringens bedömning i budgetpropositionen om hur en strategi för nedsättning av skatten på alternativa drivmedel skall utfor-mas. Huvudkomponenterna i strategin innefattar skattelättnader i form av dels energi- och koldioxidskattebefrielse för pilotprojektdispenser i enskilda fall, dels en generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel med stöd av ett beslut enligt artikel 8.4 i mineraloljedirektivet. Regeringen bedömer (avsnitt 8.4.5) att det är angeläget att den strategi för skatte-nedsättning för alternativa drivmedel som lades fast i budgetproposi-tionen kan börja tillämpas så snart erforderliga godkännanden har erhållits från rådet och kommissionen. Konkurrenskraftiga och konkurrens-neutrala villkor för de alternativa drivmedlen beaktas i särskild ordning i avvaktan på EG-beslut. föreslår i motion Fi256 yrkandena 30 och 31 av m.fl. (kd) att både energi- och koldioxidskatten på biodrivmedel Motionärerna anför att regeringens skattestrategi för alternativa driv-medel innebär att koldioxidneutrala drivmedel skall befrias från kol-dioxidskatt . Producenter och intressenter på området menar dock att en befrielse från energiskatten är nödvändig om det skall finnas en chans för ökad produktion av alternativa bränslen. Enligt utskottets mening bör utgångspunkten för de skattebefrielser som skall gälla mer långsiktigt vara att de bränslen som kan betraktas som koldioxid-neutrala befrias från koldioxidskatt men inte från energiskatt. Strategin för nedsättning av skatten på alternativa drivmedel bör således ligga fast. En ökad konkurrenskraft för de koldioxidneutrala drivmedlen uppnås genom att kol-dioxidskatten ges en ökad tyngd vid energibeskattningen, något som ingår i strategin för en grön skatteväxling. Utskottet avstyrker motion Fi256 yrkan-dena 30 och 31. Skatten på drivmedel, m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om sänkta skatter på driv-medel, veteranlastbilar och veteranfartyg. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Moderata samlingspartiet föreslår att skatten på bensin och diesel sänks med per liter inklusive moms . Sådana yrkanden fram-ställs i motion Fi287 yrkande 14 av m.fl. (m) och N304 yrkande 4 delvis av m.fl. (m). föreslår att skatten på diesel sänks med per liter inklusive moms för att underlätta för de svenska åkerierna och att skatten på bensin sänks med per liter inklusive moms i stödområde A. Motionä-rerna anför att det är rimligt att ta ut en lägre skatt på bensin i de områden där avstånden är längre. Yrkandena framställs i motionerna Fi256 yrkande 17 och 18 av m.fl. (kd), Sk383 yrkandena 8 och 9 av Per m.fl. (kd) och N307 yrkande 3 av m.fl. (kd). I motion Fi227 av och () anför motionä-rerna att gamla bilar är befriade från fordonsskatt när de uppnår veteranålder, och motionärerna föreslår en motsvarande befrielse från dieselskatt för fartyg som är eller äldre. I motion MJ377 yrkande 2 av m.fl. (kd) föreslås att det utreds om veteranlastbilar kan befrias från vägavgifter och fordonsskatt när de inte regelmässigt går i yrkesmässig trafik. Utskottet anser att skatterna på bl.a. bensin och diesel utgör viktiga styr-medel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Utskottet konstaterar att regeringen avser (avsnitt 8.4.1.1) att verka för att inslaget av rörliga skatter i vägtrafikbeskattningen ökar och att regeringen anser att det är viktigt att bensin och dieselolja för privat bruk beskattas på ett likartat sätt. Regeringen avvaktar dock den pågå-ende förslag om förändringar av drivmedels-skatten och utredningens analys om för- och nackdelar med en kilometerskatt. Utskottet ser inga skäl att sänka skatten på bensin och diesel. När det gäller förslaget om en dieselskattebefrielse för äldre fartyg i privat bruk ser utskottet inte heller någon anledning att införa en sådan. Veteranlastbilar är enligt gällande regler befriade från fordonsskatt och vägavgifter om de inte används kommersiellt. Någon utredning med denna inriktning behövs därför inte. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi287 yrkande 14, N304 yrkande 4 delvis, Fi256 yrkandena 17 och 18, Sk383 yrkandena 8 och 9, N307 yrkande 3, Fi227 och MJ377 yrkande 2. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på kärnkraftverk och en övergång från effektskatt till skatt på produce-rad energi. Jämför avvikande mening 1 (m). Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med per megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - av kärnkrafts-reaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får för utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt av den ter-miska effekten. Skatten ersatte fr.o.m. en tidigare skatt på energi som producerats i kärnkraftverk. I Moderata samlingspartiets motion Fi287 yrkandena 15 och 16 av m.fl. (m) anför motionärerna att miljöskatter skall tas ut i produk-tionsledet medan energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. Skatten på kärnkraftsproducerad el bryter mot denna princip och bör tas bort. Motionärerna föreslår att skatten sänks med per kWh 2003. De föreslår vidare att den omvandlas från en effektskatt till en skatt på producerad energi. Utskottet är inte berett att sänka skatten på kärnkraftverk. När det gäller valet av beskattningsmetod för kärnkraftverken har en omläggning från en produk-tionsskatt till den nuvarande effektskatten genomförts för att på det sättet minska risken för snedvridningar inom elproduktionssystemet. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka en återgång till den tidigare beskatt-ningstekniken. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi287 yrkandena 15 och 16. Grön skatteväxling - höjd avfallsskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd avfallsskatt, m.m. och gör ett uttalande om behovet av en skatt på förbränning av avfall. Förslagen om beslut och tillkännagivanden till regeringen om en skatt på förbränning av avfall avstyrks. Jämför avvikande mening 4 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 8.4.1.4 och 8.4.4, punkt 34) att skatten på avfall som deponeras höjs per ton avfall. Vidare föreslås att avdrag för skatt på avfall som är avsett för sluttäckning inom en avfalls-anläggning skall medges redan när avfallet förs in till en skattepliktig anlägg-ning, om det förvaras skilt från övrigt avfall och utgörs av jord, grus, lera, skiffer, kalkstoft, kalksten eller annan sten. Ändringen träder i kraft . Regeringen anför att höjningen ger både enskilda, kommuner och produ-center ett ökat ekonomiskt incitament att minska mängden avfall som depone-ras. Skattehöjningen, som är ett led i den gröna skatteväxlingen, ligger i linje med den avfallsstrategi som utvecklats inom EU och som primärt syftar till att styra bort mängden avfall från deponering genom minskning av mängden avfall och en ökad grad av återanvändning och återvinning. I motion Fi230 yrkande 15 av m.fl. (s, v, mp) anför motionärerna att höjningen av avfallsskatten aktualiserar en skatt på förbränning av avfall för att få en utveckling som mer överensstämmer med strategin på avfallsom-rådet. Frågan om en skatt på avfallsförbränning bör bli föremål för en fortsatt analys som möjliggör ett slutligt ställningstagande i samband med den planerade kretsloppspropositionen. I motion Fi286 yrkande 27 av m.fl. (c) anför motionärerna att förbränningen av osorterat avfall ökar och de föreslår att en skatt på förbränning av osorterat avfall införs för att säkerställa målet om minskade avfallsmängder. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget om höjd skatt på avfall och om avdrag för sluttäckningsmaterial och tillstyrker därför dessa förslag. strategi för att minska de miljöproblem som är förknippade med produktion och hantering av avfall innehåller en prioritering, den s.k. avfalls-strategin. I första hand skall produktionen av avfall minskas och i andra hand skall återanvändning och materialåtervinning väljas. Först därefter skall för-bränning eller energiåtervinning och i sista hand deponi användas. Det är enligt utskottets mening angeläget att beskattningen av avfall får en utformning som resulterar i en miljömässigt motiverad balans mellan alterna-tiven som ingår i avfallsstrategin. Ett problem med en ensidig höjning av skatten på deponi kan vara att avfallsförbränning gynnas i alltför stor utsträckning. Alternativ som återanvändning, materialåtervinning och biolo-gisk behandling som har högre prioritet i avfallshierarkin kan därmed få svårt att konkurrera. byggs kapaciteten för avfallsförbränning ut mycket snabbt. Detta medför miljöproblem med framför allt stora askmängder och kondensat som måste deponeras. För att få en utveckling som mer överensstämmer med strategin på avfallsområdet och som ger en miljömässigt motiverad balans mellan olika alternativ anser utskottet att en skatt på avfallsförbränning bör bli föremål för en fortsatt analys för att möjliggöra ett slutligt ställnings-tagande till en förbränningsskatt och dess nivå. (SOU 2002:9), som analyserade frågan men som inte hade som uppgift att presentera ett förslag till förbränningsskatt, har varit ute på remiss. Utredningen, remissvaren samt prisutvecklingen på olika typer av behandling av avfall bör beaktas vid analysen av den nivå på skatten som kan anses mest lämplig för att avfallsstrategin skall kunna förverkligas. förbereds en kretsloppsproposition som kommer att innehålla förslag som syftar till att nå de miljömål som antagit. Frågan om avfallsskatt bör enligt utskottets mening behandlas i samband med kretsloppspropositionen. Eftersom det anförda omfattas av den överenskommelse som gäller mellan regeringen, och utgår utskottet från att regeringen beaktar vad utskottet anfört utan något särskilt tillkännagivande från riks-dagens sida och avstyrker därför förslaget om ett tillkännagivande med detta innehåll. Utskottet avstyrker även motionsförslaget om att nu skall fatta beslut om att införa en skatt på förbränning av avfall. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Motionerna Fi230 yrkande 15 och Fi286 yrkande 27 avstyrks. Grön skatteväxling - höjd naturgrusskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd naturgrusskatt och gör ett uttalande om behovet av ytterligare höjningar. Utskottet avstyrker ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Regeringen föreslår (avsnitt 8.4.1.5, punkt 35) att skatten på naturgrus höjs per ton naturgrus. Regeringen anför att syftet med lagen om skatt på naturgrus är att åstad-komma bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingen mot användning av alternativa material. Enligt bedömning skulle så mycket som av naturgrusprodukterna kunna ersättas med alternativa material, t.ex. bergkrossprodukter. Det är generellt sett dubbelt så dyrt att tillverka bergkrossprodukter som naturgrus. Skattesatsen har varit oförändrad sedan skatten infördes. Vid en samlad bedömning anser rege-ringen att skattesatsen nu bör omprövas i syfte att uppnå större miljöstyrande effekt. Regeringen föreslår att skatten på naturgrus höjs från till per ton naturgrus. I motion Fi230 yrkande 13 av m.fl. (s, v, mp) anförs att det är osäkert om den föreslagna fördubb-lingen av naturgrusskatten är tillräcklig för att reducera användningen till . Regeringen bör därför senast återkomma till med det förslag på ytterligare höjning som behövs för att det av uppställda målet skall nås. I motion T288 yrkande 2 av och (m) anförs att kostnaden för att bygga och underhålla vägar har ökat som en följd av höjd skatt på diesel, kraven på miljö-konse-kvens-beskrivningar, m.m. En översyn bör genomföras för att underlätta öppnandet av kommersiella natur-grustäkter, dieselskatten sänkas och förslaget om en fördubbling av naturgrus-skatten avslås. har med anledning av regeringens miljömålsproposition 2000/01:130 satt upp målet att uttaget av naturgrus i landet skall vara högst . är det ungefär dubbelt så stort. Naturgrus är i många delar av landet en mycket knapp naturresurs. Därför måste användningen av naturgrus minimeras till de områden där inga andra alternativ finns. En hushållning med naturgrus är angelägen bl.a. för att skydda det grundvatten som finns i grusavlagringar. Naturgrusskatten är enligt utskottets mening ett viktig styrmedel när det gäller att minska naturgrusanvändningen, och utskottet har därför inte någon invändning mot regeringens förslag om en höjning av naturgrusskatten. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion T288 yrkande 2. Det är emellertid enligt utskottets mening osäkert om den föreslagna höj-ningen är tillräcklig för att målet om ett uttag på skall nås. Ytterligare höjningar kan behövas och troligen också andra åtgärder, t.ex. stöd till utveckling av ersättningsmaterial och ny teknik. Regeringen bör därför senast återkomma till med de förslag på ytterligare höjning av naturgrusskatten som kan vara motiverad för att det av uppsatta målet skall uppnås. I det sammanhanget bör också upp-märksammas att tillgången på naturgrus varierar mellan olika delar av landet liksom efterfrågan. Vidare kan effekterna på grundvattenmagasin och dricks-vattenförsörjning av uttag av naturgrus också variera. Dessa faktorer, liksom effekterna för olika slag av företag, bör beaktas i den fortsatta analys som skall göras.