yttr · GQ05MJU2y · 2003-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Tilläggsbudget för Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-16 och 20-38) jämte motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i yttrandet de förslag i propositionen som avser tilläggsbudget för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård samt 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. I anslutning till yttrandet behandlas även två följdmotioner. En representant för har i utskottet informerat om omarronderingsverksamheten. Utskottet har vidare uppvaktats av representanter för . I propositionen föreslås under utgiftsområde 20 att anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Anslaget minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten . För att finansiera kostnader för medverkan i det europeiska samarbetet inom European organisation for the exploitation of meteorological satellites (EUMETSAT) föreslås att anslag 34:12 Bidrag till m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med . Under utgiftsområde 23 föreslås ett antal bemyndiganden. Det successivt ökade anslaget till för att främja utvecklingen av alternativa försöksdjursmetoder motiverar en sammanhållen forskningsstrategi. För att förbättra förutsättningarna att planera forskningsprojekten bör det vara möjligt att fatta beslut som medför utgifter för kommande budgetår. Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har tidigare inte lämnats. Därför föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslag 42:4 besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I statsbudgeten bemyndigas regeringen att låta ha en kredit i för EU-verksamhet på högst 5 . Enligt regeringen bör kreditbeloppet anpassas för att möjliggöra utbetalning av EU-stöd, bl.a. arealbidrag, tills motsvarande inbetalning görs från EU. Därmed föreslås att regeringen bemyndigas att låta ha tillgång till en kredit på myndighetens särskilda räntekonto för EU-verksamhet i på högst 5 . Under anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst och högst . Jordbrukare kan få stöd för att upprätta växtodlingsplaner. Stöden medför treåriga åtaganden, som beslutas . De årliga utgifterna för de ca 30 000 växtodlingsplanerna har visat sig bli något högre än regeringen tidigare beräknat, och den bemyndiganderam som erhållits har därmed blivit otillräcklig. Därför föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Anslag 43:8 ökas med . Finansiering sker genom att anslag 25:1 minskas med och genom att anslag 43:11 Fiskevård minskas med . Enligt regeringen bör tillföras medel för bearbetning och analys av materialet från satellitövervakning, för ökade kontrollkostnader och för vidareutveckling av ett nytt datasystem. kommer även det befintliga datasystemet att utökas för rapportering av in- och utträde ur fiskezon till följd av de bestämmelser om uppföljning av fiskeansträngningen som ingår i EU:s beslut om återhämtningsplan för torsk- och kummelbestånden i , och . I syfte att främja det internationella samarbetet kring fiskeresursfrågor avses ett internationellt fiskesekretariat bildas. Ökade resurser behövs även för insatser inom kustfisket. Regeringen avser att återkomma till med närmare förslag till insatser inom kustfisket. För att möjliggöra dessa ökade insatser behöver anslag 43:8 ökas. Anslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Anslaget minskas för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten . förslås att anslag 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. minskas med . Minskningen innebär att bidrag till omarronderingsprojekt avbryts . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . För att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten föreslås slutligen att anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett obetecknat anslag på . I motion Fi17 (c) yrkas att avslår regeringens förslag om bemyndigande att , för det under utgiftsområde 23 uppförda anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m., besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och (yrkande 10). Vidare yrkas att beslutar godkänna ändrade ramar för utgiftsområden och anslag enligt specifikation i motionen. Detta innebär bl.a. att yrkar avslag på regeringens förslag till besparingar inom utgiftsområde 20 med och inom utgiftsområde 23 med . Inom utgiftsområde 20 drar regeringen ned anslaget för marksanering med den informativa motiveringen att trycket på statsbudgeten skall minskas. anser att miljöfrågan är viktig och att satsningen skall fortsätta. När det gäller utgiftsområde 23 konstateras att de s.k. rådgivningspengarna för miljöförbättrande åtgärder dras in. Dessa pengar bör kvarstå, och dessutom bör anslaget tillföras ytterligare medel. Satsningen på rådgivning är ett viktigt led i att ställa om jordbruket i en mer miljövänlig riktning. Vidare bör regeringens förslag till besparing på anslag 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. avslås. Skatten på handelsgödsel skulle enligt budgetpropositionen återföras till jordbruksnäringen men dras nu enligt regeringens förslag in. Enligt måste svenska jordbrukare få konkurrera på lika villkor, och därför bör denna skatteintäkt, , återföras till näringen. Sammanlagt bör utgiftsområde 23 tillföras i förhållande till regeringens förslag (yrkande 12 delvis). Enligt motion Fi21 (fp) bör en plan för genomförande av omarrondering i upprättas (yrkande 1). Vidare yrkas att avslår regeringens förslag till minskning med av anslag 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. (yrkande 2). Enligt motionären är det oacceptabelt att omarronderingen avbryts. är fortfarande starkt ägosplittrat. Att förbättra fastighetsstrukturen är en verkligt viktig framtidsfråga för länet. Ägosplittringen medför merkostnader för det allmänna, och det borde vara samhällsekonomiskt lönsamt att satsa på det pågående omarronderingsarbetet i , exempelvis med . I stället för att dra in borde regeringen i samråd med i upprätta en arbetsplan omfattande tid och kostnader för en komplett omarrondering. När det gäller regeringens förslag inom utgiftsområde 20 vill utskottet anföra följande. För att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten bör anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Detta innebär att ramen för utgiftsområdet minskas i motsvarande mån. Därmed avstyrker utskottet motion Fi17 (c) yrkande 12 delvis. deltar i det europeiska samarbetet inom European organisation for the exploitation of meteorological satellites (EUMETSAT). För att finansiera kostnader för denna medverkan bör som regeringen föreslår anslag 34:12 Bidrag till m.m. ökas med . Denna ökning får som regeringen föreslår finansieras genom att anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald minskas med motsvarande belopp. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslag under utgiftsområde 20. När det gäller regeringens förslag inom utgiftsområde 23 vill utskottet anföra följande. Enligt den gemensamma fiskeripolitiken skall fr.o.m. samtliga fartyg vara utrustade med satellitsändare för att möjliggöra satellitövervakning av fartygen. gäller detta även fartyg . Som framhålls i propositionen bör tillföras medel för bearbetning och analys av materialet från satellitövervakning, för ökade kontrollkostnader och för vidareutveckling av ett nytt datasystem. I syfte att främja det internationella samarbetet kring fiskeresursfrågor avses ett internationellt fiskesekretariat bildas. Ökade resurser behövs även för insatser inom kustfisket. Som regeringen föreslår bör därför anslag 43:8 ökas med . Denna ökning får i enlighet med vad som föreslås i propositionen finansieras genom att anslag 25:1 minskas med och anslag 43:11 Fiskevård minskas med . För att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten bör anslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . När det gäller anslag 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. vill utskottet anföra följande. I vissa delar av landet finns en långt gången ägosplittring som tar sig uttryck i att fastigheterna har många skiften, som ofta är små, långsmala och ligger vitt spridda från varandra. Dessutom förekommer i sådana områden oftast komplicerade ägarförhållanden och många samfälligheter. Syftet med omarronderingsverksamheten är att förbättra fastighets- och ägarstrukturen i de ägosplittrade områdena och därigenom åstadkomma förhållanden som är likvärdiga med övriga delar av landet. Enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering lämnas stöd till vissa omarronderingsprojekt, framför allt i . Utskottet har tidigare behandlat frågan om fortsatt stöd till omarronderingsverksamheten (senast i bet. 2001/02:MJU2, s. 54 f.). Utskottet har därvid bl.a. konstaterat att omarronderingsverksamheten bör bedrivas fortlöpande. Det främsta motivet är enligt utskottet att nå de positiva effekter för enskilda och samhället som en rationalisering av fastighetsindel ningen ger, särskilt vad gäller jord- och skogsbruk. En kontinuerligt bedriven omarronderingsverksamhet är också en förutsättning för att lantmäteriet skall kunna bevara och utveckla sin kompetens på området. Vidare har på utskottets förslag bidraget till jordbrukets rationalisering, som var begränsat till enbart tidigare beslutade åtgärder, även gjorts tillgängligt för nya omarronderingsprojekt. Utskottet har dessutom framhållit de uppenbara svårigheter som följer av att anslaget minskas när det gäller möjligheten att fullfölja redan gjorda åtaganden och att finansiera nya omarronderingsprojekt. I detta sammanhang bör även arbete uppmärksammas. överlämnades betänkandet Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38). I betänkandet framhålls bl.a. att omarronderingen för den enskilde markägaren innebär ett ordnat ägande med gynnsammare förutsättningar att bedriva skogsbruk och i förekommande fall jordbruk. Ett starkt allmänt skogspolitiskt motiv för omarrondering är att det skapas praktiska möjligheter att göra skogsvårdande insatser och kunna uppfylla skogspolitikens produktions- och miljömål. Även förutsättningarna för att tillgodose naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen förbättras. Vidare framhålls att sanerad fastighetsindelning samt förenklade och klarare ägarförhållanden innebär förenklingar också för samhället, t.ex. för vägmyndigheter vid projektering av vägar, för kommuner vid t.ex. ledningsdragningar, för lantmäterimyndigheten vid förande av fastighetsregister, för skattemyndigheten vid taxeringar och för tingsrätterna i lagfartsärenden. En sanerad fastighetsindelning underlättar dessutom skogsvårdsstyrelsernas tillsyn enligt skogsvårdslagen. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att tidigare uttalanden från utskottets sida om vikten av att omarronderingsverksamheten ges möjlighet att bedrivas fortlöpande och även framgent på minst oförändrad nivå kvarstår. Som regeringen framhåller innebär den nu föreslagna neddragningen att bidrag till omarronderingsprojekt avbryts . Utskottet förutsätter att anslaget återställs under det kommande budgetåret och föreslår därmed att motionerna Fi17 (c) yrkande 12 delvis och Fi21 (fp) yrkandena 1 och 2 nu lämnas utan vidare åtgärd. Anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. bör minskas med föreslagna . Som framhålls i propositionen sker minskningen dels genom en begränsning av återföringen av skatt, dels genom en förskjutning av återbetalning. Detta innebär att ramen för utgiftsområdet minskas med sammanlagt . Utskottet har inget att erinra mot det bemyndigande som regeringen föreslår i denna del. Därmed avstyrks motion Fi17 (c) yrkandena 10 och 12 delvis. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens samtliga förslag under utgiftsområde 23. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () anför: Enligt bör regeringens förslag till besparingar inom utgiftsområde 20 med och inom utgiftsområde 23 med avslås. Inom utgiftsområde 20 drar regeringen ned anslaget för marksanering med den informativa motiveringen att trycket på statsbudgeten skall minskas. anser att miljöfrågan är viktig och att satsningen skall fortsätta. När det gäller utgiftsområde 23 kan konstateras att de s.k. rådgivningspengarna för miljöförbättrande åtgärder dras in. Dessa pengar bör kvarstå och dessutom bör anslaget tillföras ytterligare medel. Satsningen på rådgivning är ett viktigt led i att ställa om jordbruket i en mer miljövänlig riktning. Vidare bör regeringens förslag till besparing på anslag 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. avslås. Skatten på handelsgödsel skulle enligt budgetpropositionen återföras till jordbruksnäringen, men dras nu enligt regeringens förslag in. Enligt måste svenska jordbrukare få konkurrera på lika villkor och därför bör denna skatteintäkt, , återföras till näringen. Sammanlagt bör utgiftsområde 23 tillföras i förhållande till regeringens förslag. Vidare bör avslå regeringens förslag om bemyndigande att , för det under utgiftsområde 23 uppförda anslag 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m., besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och . (), () och () Moderata samlingspartiet tar inte ställning till regeringens förslag till tilläggsbudget. Då beslutat innevarande års budget har vi varken möjlighet eller anledning att arbeta om denna eller åter redovisa hela vårt budgetförslag. Om vårt förslag hade blivit beslut, skulle nuvarande problem med skenande utgifter inte förelegat. De partier som bildade riksdagsmajoritet får nu ta det fulla ansvaret för de förändringar som föreslås för att hålla utgifterna under taken. () och () anför: hade som väl är känt ett annat budgetalternativ för . Detta innehöll både lägre utgifter och skatter, en lång rad radikala förslag till reformer av arbetsmarknad, integrationspolitik och socialförsäkringar. Det var ett omfattande program för att få ned sjukfrånvaron med insatser för att människor skall få ihop "livspusslet", insatser för att öka vård och rehabilitering och större krav mot överutnyttjande av systemen. budgetalternativ för innehöll en budgeteringsmarginal på . Tyvärr valde majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att rösta ned detta förslag . Det är enligt vår uppfattning samma majoritet som får ta ansvar för att rädda situationen med sin egen dåligt underbyggda budget . Vi är givetvis alltid, och , beredda att ta över ansvaret för . Om får ta över regeringsansvaret har vi att utgå från verkligheten så som den ser ut. Det var därför vi i valrörelsen reviderade våra egna förslag över vad som var ekonomiskt möjligt att genomföra. Skulle vi få förtroendet att ta över det politiska ansvaret för vårt land skulle vi omgående genomföra utgiftsbegränsningar och besparingar så att utgiftstaket kunde bibehållas i avvaktan på de ekonomiska effekterna av mer genomgripande systemreformer som ökar tillväxten och minskar kostnaderna för sjukfrånvaro och arbetslöshet. tar inte i detalj ställning till de förslag som regeringen och dess stödpartier lägger fram som förändringar i sin egen budget. Vi har enligt riksdagsordningen inte ekonomiskt utrymme att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen nu aktualiserade. Vad avser utgiftsområdena 20 och 23 lade en budget där vi satsade mer än regeringen på biologisk mångfald, djurskydd, internationellt samarbete och forskning. I vårpropositionen gör regeringen ytterligare neddragningar på en del av dessa områden, framför allt biologisk mångfald och forskning, vilket vi anser vara olyckligt. föreslog att man i stället kunde ta bort kostnaderna för återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel samt stödet till klimatinvesteringar. Vi anser också att borde kunna driva verksamheten med större egenfinansiering genom försäljning av tjänster. Vi vill dock påpeka att detta inte får gå ut över medverkan i EUMETSAT-samarbetet som vi anser vara av stor vikt. () anför: förordade i parti- och kommittémotioner ett komplett och sammanhängande budgetalternativ för . Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Av samma skäl deltar vi inte heller i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för , den nu föreliggande tilläggsbudgeten (nr 1). Tilläggsbudgeten är regeringsunderlagets försök att justera för felbudgeteringar och missbedömningar som gjordes . Därtill gäller att det inte finns någon möjlighet för oppositionspartierna att yrka på förändringar på andra anslag än dem som regeringen tar upp, eftersom den typen av förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varpå följer att det inte är meningsfullt för oss att delta i behandlingen av regeringsunderlagets justeringar. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden som måste göras mer dynamisk och där den kraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med en förbättrad arbetsmiljö och kraftfulla rehabiliteringsinsatser. Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måste sänkas och anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Det handlar om det svenska konkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har för ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför hänvisar vi i detta särskilda yttrande till de ramar och anslagsförändringar vi föreslog för utgiftsområdena 20 och 23 i alternativ till regeringens budgetförslag och som skulle ha gällt om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången . Därutöver vill peka på de panikartade besparingar regeringen tvingats göra inom utskottets utgiftsområden och som kommer att få mycket negativa konsekvenser. Regeringen föreslår på utgiftsområde 20 att anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Behovet av sanering och återställning av förorenade områden är mycket stort. menar därför att detta är en felaktig besparing som inte skulle ha genomförts om vårt förslag till budget vunnit bifall. Inom utgiftsområde 23 föreslår regeringen att finansieringen av det ökade anslaget till bl.a. skall finansieras genom att anslaget 25:1 minskas med . SLU:s ekonomi är mycket ansträngd och en ytterligare besparing skulle påverka verksamheten mycket negativt. Regeringen minskar också anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel i strid med de överenskommelser som tidigare gjorts med jordbrukets organisationer. Inte heller dessa besparingar skulle ha genomförts om förslag till budget vunnit bifall. (), (), (), (), () och () anför: har givit regeringen till känna behovet av att påskynda omarronderingarna. Detta gäller såväl pågående arbete som nya projekt. En minskning av en tredjedel av anslaget så långt in innebär orimliga belastningar på verksamheten och risk för att kompetensen inte kan upprätthållas. Det kan därmed vara svårt att återuppta verksamheten utan stora initiala problem. Med hänvisning till tidigare riksdagsbeslut beträffande statsbudgeten för anser vi att denna besparing inte borde genomföras.