ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GQ05BoU2y · 2003-01-01 00:00:00 — Regeringens behandling av skrivelser Till har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen samt de två motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse. Utskottet har granskat regeringens skrivelse i de delar den berör utskottets beredningsområde bl.a. mot bakgrund av vad motionärerna anfört. Denna granskning ger utskottet anledning att uppmärksamma vikten av att regeringen efter ett tillkännagivande av utan något egentligt dröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att regeringen skall kunna efterkomma tillkännagivandet, t.ex. tillsätter en av önskad utredning. I de undantagsfall regeringen, av ett eller annat skäl, avser att avvakta med vidare beredningsåtgärder bör regeringen för skyndsamt redovisa sitt dröjsmål och skälen för detta. Motsvarande bör gälla om en pågående beredningsåtgärd alltför länge drar ut . Regeringens skyndsamhet i detta avseende är naturligtvis särskilt viktig i de fall ansett att ett ärende är brådskande eller har angivit inom vilken en efterfrågad åtgärd bör vidtas. Därutöver kan det vara en lämplig ordning att regeringen i sin årliga skrivelse till på ett mer preciserat sätt anger orsaken till en längre tidsutdräkt. Utskottet har i övrigt inte något att anföra. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), de (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GQ05BoU3y · 2003-01-01 00:00:00 — Detta tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att tillför till anslagsposten. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. avvisar regeringens kortsiktiga och bidragsorienterade bostadspolitik. Det behövs helt andra åtgärder för att komma tillrätta med de omfattande problemen på bostadsmarknaden. Budgetmässigt handlar det framför allt om att sänka skattetrycket på bostadssektorn. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Varken statlig fastighetsskatt eller räntebidrag bör utgå för hyreslägenheter. Ägande och förvaltande av hyreshus är näringsverksamhet och skall därför inte beskattas utöver normal beskattning av näringsverksamhet, det vill säga när föreslår att fastighetsskatten avskaffas och avvisar ytterligare beviljanden av räntebidrag. har sagt nej till inrättandet av ett tidsbegränsat investeringsbidrag till nybyggnad av hyresbostäder - 2006. De bidrag som beviljats bör betalas ut, men inga nya bidrag beviljas. Jämfört med regeringens förslag bör anslaget därför minska med och helt slopas 2004. För att stimulera byggandet av flerbostadshus föreslår i stället en skattereduktion på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Efterfrågan på bidraget till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet har saknats och det avvecklas, i likhet med vad krävt, nu fortare än tidigare beräknat. anser att inga ytterligare bidrag skall beviljas. föreslår vidare att anslagen 31:13 och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag avvecklas och att det i stället inom utgiftsområde 18 inrättas ett nytt anslag, Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott. förordar ett stödsystem av motsvarande omfattning, men som står i bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret, som är öppet för alla fastighetsägare i vissa kommuner och som administreras av . Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 2 31:3 : Förvaltningskostnader 3 31:4 : Garantiverksamhet 3 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 4 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 5 32:1 Länsstyrelserna m.m. 6 31:13 samt 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 7 Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (m) 9 Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (fp) 10 Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (kd) 11 2002/03:BoU3y överväganden
yttr · GQ05MJU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Ett antal förhållanden och angelägna åtgärder påkallar en omfördelning av anslagen inom utgiftsområdet. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov för jordbruksverket. () avskaffas och den nuvarande finansieringen av DVO används till den nya tillsynsorganisationen som skapas inom länsstyrelserna och fördelas av djurskyddsmyndigheten. Extra resurser behöver satsas på ett återupprättande av skördeskadeersättningen. Medel bör avsättas för återinförandet av avbytartjänst samt för exportfrämjande åtgärder. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskilda stödåtgärder. Vi gör också en extra satsning på miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt på djurskydd och djurhälsa. Utöver detta får skogsbruket med förslag en förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsområde 20. Det är också viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag. föreslår även ett flertal skattesänkningar, bl.a. på diesel, som stärker jordbrukets konkurrenskraft. Totalt sänks skatterna för jordbruket med för och med ca 1 miljard . Jag föreslår i enlighet med vår partimotion Fi233 yrkandena 8 (delvis) och 9 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Utgifternas fördelning på utgiftsområden () anför: föreslår vissa omfördelningar inom utgiftsområdet. Ökade anslag bör bl.a. anvisas till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet och till kalkning. Vidare bör miljöforskning räknas upp, bl.a. för att möjliggöra framtagandet av en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö. Härutöver bör medel avsättas till en fond för kostnadseffektiva investeringar kring . Anslaget för inköp av skog bör sänkas, bl.a. mot bakgrund av den modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark som förordar. Utöver detta tillkommer ett nytt anslag för miljöbistånd. Jag föreslår i enlighet med vår partimotion Fi234 yrkandena 6 (delvis) och 7 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Enligt bör anslagen till forskning och utveckling av näringen ökas. Vidare krävs ökade resurser till kontroll av livsmedel och ersättningar för viltskador. Jag föreslår i enlighet med vår partimotion Fi234 yrkandena 6 (delvis) och 7 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med .
yttr · GQ05NU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Vi kan dock inte undgå att fästa avseende vid de allvarliga farhågor som framförts för att en försämring av företagshypoteket riskerar att leda till en minskad kredittillgång för mindre och för nya företag, i synnerhet i glesbygdsområden. Sålunda uttrycker Verket för näringslivsutveckling () oro över små och medelstora företags möjligheter att få sina kapitalbehov lösta. anser att förändringar av företagshypoteket bör ske med stor varsamhet med hänsyn till effekterna för småföretag. känner tveksamhet även om organisationen tillstyrker förslaget, medan anser att förslaget på ett mycket allvarligt sätt kommer att försämra kreditförsörjningen till små och , riksbank, , , dåvarande och , och avstyrker alla förslagen rörande företagshypoteket. Regeringen ägnar särskild uppmärksamhet åt nyssnämnda farhågor i propositionen och aviserar en utvärdering av konsekvenserna för kreditförsörjningen till främst små och medelstora företag, varvid särskilt reformens regionalpolitiska konsekvenser kommer att tas upp. Ett problem är emellertid att de analyser som utförts inom ramen för arbete inte har omfattat reformens effekt på kredittillgången för mindre företag eller eventuella variationer i effekt på kreditmarknaden i olika delar av landet. Vi noterar att anser att kommittén inte på ett övertygande sätt har kunnat visa att dess slutsatser beträffande företagshypoteket är korrekta. Enligt vår mening måste samma omdöme gälla för det nu aktuella förslaget i den framlagda propositionen. Kreditsituationen för mindre företag och för entreprenörer i färd med att starta företag har blivit mer ansträngd . I den situationen framstår det som olämpligt att först förändra företagshypoteket och sedan i efterhand göra konsekvensanalyserna i syfte att ta reda på om remissinstansernas farhågor är befogade eller ej. Mot denna bakgrund anser vi att övervägande skäl talar för ett stegvis genomförande av och regeringens förslag. bör nu fatta beslut i enlighet med förslagen i propositionen vad gäller dels statens förmånsrätt för skatter och avgifter, dels ändringarna i löneförmånsrätten och lönegarantin vid konkurs. Däremot bör propositionen avslås i den del som gäller avskaffandet av företagshypoteket och införandet av en företagsinteckning. I den delen bör regeringen anmodas att återkomma till efter fördjupade konsekvensanalyser beträffande främst kreditgivningen till små och medelstora företag. Detta kan lämpligen ske i samband med den fortsatta beredningen av frågan om införande av lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2002/03:L11 (m), 2002/03: L9 (fp) och 2002/03:L7 (kd). Därmed tillgodoses också motionerna 2002/03: L5 (c) och 2002/03:L10 (mp) i motsvarande del. yttrande 2002/03:NU1y Avvikande mening 2002/03:NU1y
yttr · GQ05SfU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Vi föreslår i enlighet med motion Fi234 yrkandena 6 och 7 en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi föreslår att av bostadskostnaden skall kunna läggas till grund för BTP. Vi anser att det i stället är viktigare med en generell höjning av garantipensionen med . Vi föreslår i enlighet med motion Fi234 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn De centrala tankegångarna i familjepolitik är att föräldrar och barn måste få mer tid tillsammans, att det skall vara möjligt att kombinera familje- och arbetsliv för både kvinnor och män samt att barnfamiljernas självbestämmande skall öka genom bättre ekonomiska resurser och genom en förstärkt valfrihet i barnomsorgen. Som ett led att förverkliga dessa tankegångar föreslår vi ett fördubblat barnbidrag för barn i åldrarna , i fyra steg . föreslås en ökning med och barn och sedan med ytterligare och barn , 2005 och 2006. Vi föreslår vidare att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag och att taket höjs till 11 prisbasbelopp. Vi anser även att ersättningen under de bör höjas till per dag. I syfte att stimulera en jämnare fördelning av föräldraledigheten mellan föräldrarna vill vi att någon form av s.k. jämställdhetsbonus införs. Vilken konstruktion som är mest ändamålsenlig bör omgående bli föremål för en utredning så att beslut kan fattas under innevarande mandatperiod. Enligt kan besparingar göras inom utgiftsområdet genom att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) grundas på historisk inkomst. Vi föreslår i enlighet med motion Fi234 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Enligt vår mening bör arbetsgivaravgifterna sänkas ytterligare och då med betoning på de små företagen. Vi föreslår därför att den nuvarande reduktionen av arbetsgivaravgifterna om av avgiftsunderlaget skall ökas till upp till nuvarande maximala underlag. För att sänkningen av arbetsgivaravgifterna skall kunna komma företag med säsongsvariationer till del måste lönesumman beräknas och inte delas upp . Vi vill vidare införa riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften för att få till stånd övergångsmarknader, där arbetslösa genom att arbeta hos olika arbetsgivare ges kontakt med arbetsmarknaden. Sådana riktade sänkningar är nödvändiga för att ge arbetslösa förutsättningar att få anställning. Med det anförda anser vi att motionerna Fi286 yrkandena 18-20 och Fi234 yrkandena 11 och 12 bör tillstyrkas. yttrande 2002/03:SfU1y 2002/03:SfU1y Avvikande meningar Avvikande meningar 2002/03:SfU1y
yttr · GQ05TU5y · 2003-01-01 00:00:00 — Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund angeläget att regeringen i lämpligt sammanhang fortsättningsvis belyser, exempelvis beskrivning av olika relevanta indikatorer, hur IT-utvecklingen fortskrider inom EU och position. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GQ05UbU2y · 2003-01-01 00:00:00 — Vi anser att finansieringsprincipen skall följas strikt. Enligt vår mening skall också de specialdestinerade statsbidragen ingå i det generella statsbidraget. Statlig detaljstyrning missar också lokala behov och förutsättningar, vilket kan leda till misshushållning med gemensamma resurser. De lokala politikerna är bäst lämpade att bestämma hur resurserna till verksamheten skall användas. Specialdestinerade bidrag som bidraget till personalförstärkningar i skolan ger dessutom i vissa fall negativa effekter. Flera kommuner har blivit utan dessa resurser på grund av utformningen av reglerna för medlen. Administrationen av specialdestinerade bidrag är också resurskrävande och står inte i rimlig proportion till den summa de omsätter. Effekterna av specialdestinerade statsbidrag kan också bli att organisationer undantas från sådana effektiviseringar som är nödvändiga för att få kommunernas ekonomi i balans och bidrar till sektorns svårigheter att planera långsiktigt. 2002/03:UbU2y Utskottet Utskottet 2002/03:UbU2y 2002/03:UbU2y Avvikande meningar Avvikande meningar 2002/03:UbU2y