yttr · GQ05KU6y · 2003-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för Utgiftsområde 1 Till finansutskottet har vid sitt sammanträde berett tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (2002/03:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. Ändrade anslag för utgiftsområde 1 Regeringen och riksdagsstyrelsen föreslår följande ändringar på tilläggsbudget för utgiftsområde 1 (yrkande 40 och 42 delvis): Tabell Ändrad ram och ändrade anslag 2003 för utgiftsområde 1 Anslag Statsbudget 2003 Förändring av ram/ anslag Ny ram/ Ny anslagsnivå 7 674 618 14 229 7 688 847 27:4 Radio- och 11 676 700 12 376 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 87 597 4 000 91 597 90:2 ledamöter och partier m.m. 603 008 16 550 619 558 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 56 426 2 500 58 926 90:5 m.m. 5 180 433 -10 221 5 170 212 90:7 Expertgruppen för EU-frågor 9 179 700 9 879 Förbättrad kapitalstruktur I propositionen föreslås (yrkande 37) att genom extra utdelningar tillförs ett särskilt konto i för att senare användas till insatser i hel- och delägda aktiebolag. godkännande för en kapitalinsats skall inhämtas, men i undantagsfall, där beslut inte kan vänta, bemyndigas regeringen avseende mindre belopp att utan dröjsmål göra nödvändiga kapitalinsatser. I dessa fall skall medgivande inhämtas i efterhand. Ändrade anslag för utgiftsområde 1 I motion Fi17 av m.fl. (c) föreslås att anslaget till minskas med . Skälet är att utgifterna har ökat mer än vad som är motiverat (yrkande 12 delvis). I motion Fi17 av m.fl. (c) föreslås att regeringens förslag om att flytta medel mellan statliga bolag utanför statsbudgeten inte godkänns. Motionärerna menar att det är ett försök från regeringen att undkomma budgetrestriktionerna (yrkande 11). I motion Fi18 av m.fl. (m) föreslås att inte godkänner regeringens förslag om förändrad kapitalstruktur. Motionärerna motsätter sig förslaget av flera skäl. För det första är förslaget demokratiskt tvivelaktigt. Regeringen menar att den nuvarande ordningen, dvs. att inom ramen för den ordinarie budgetprocessen beslutar om i vilken utsträckning skattebetalarnas pengar skall användas för kapitaltillskott i statligt hel- och delägda aktiebolag, "begränsar ägarens handlingsmöjligheter på ett olämpligt sätt". Det är inte sant, menar motionärerna. Ägarens, dvs. medborgarnas, företrädare, dvs. , har fullständig handlingsfrihet. Däremot begränsas regeringens handlingsfrihet, vilket är avsikten med den gällande ordningen. Motionärerna anser att det ur demokratisk synvinkel är angeläget att denna ordning består. För det andra riskerar förslaget att skada de företag som skall tvingas till en extra utdelning av kapital. Det framgår inte på vilken grund regeringens "uppskattning" att en engångsutdelning om kan genomföras vilar. Beloppet verkar godtyckligt valt, inte av omsorg om de företag som dräneras på kapital utan för att räcka till behoven i förlustbolagen. För det tredje kan den ordning regeringen föreslår leda till att konkurrensen snedvrids på de marknader där statligt ägda företag verkar i konkurrens med privata företag. I motion Fi23 av m.fl. (kd) föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att omfördelning av statliga tillgångar måste ske inom statsbudgeten (yrkande 3). Dessutom föreslås att antar en lag om gemensamt omstruktureringskonto för statliga bolag i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen (yrkande 4). Motionärerna anför att har framhållit att bristsituationer i statligt ägda bolag bör avhjälpas antingen genom en omfördelning av statliga tillgångar genom extrautdelningar eller försäljningar eller genom att privata investerare skjuter till kapital. Att regeringen nu presenterar en modell som bygger på kristdemokratiska förslag måste delvis hälsas med tillfredsställelse. Dock avviker regeringens förslag på en viktig och avgörande punkt från linje. Partiet har alltid framhållit att denna typ av överföringar av statliga tillgångar måste göras inom statsbudgeten. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten ställer krav på att statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter om inte inkomsterna i en verksamhet endast bidrar till att täcka verksamhetens utgifter (17 §) eller statens kostnader helt skall täckas av verksamhetens intäkter (18 §). Ingen av de två sistnämnda bestämmelserna torde vara tillämplig på den modell med konto i som regeringen nu föreslår. Därför skall inkomsterna redovisas under en inkomsttitel och insättningen på kontot hos , alternativt utbetalningen till berörda bolag, redovisas på anslag. Regeringens föreslagna modell bidrar till att ytterligare försvåra genomlysningen av statsbudgeten och regeringens förvaltning av de statliga bolagen. Det är oroväckande att ett av motiven till förslaget är att medverkan i beslutsprocessen anses hämma statens förvaltning av bolagen till nackdel för bolagens utveckling och att regeringen därmed föreslås få möjlighet, även om det endast är i undantagsfall, att själv disponera medlen på kontot för att göra nödvändiga kapitalinsatser. Eftersom det även kan finnas behov av att göra förändringar i kapitalstrukturen i statliga företag kommer den modell som regeringen nu föreslår att få en permanent karaktär. För att öka öppenheten samt för att inordna modellen för förändringar i statliga bolags kapitalstruktur i statsbudgeten, bör stifta en lag som avgränsar kontots användning och beskriver hur de medel som använts skall redovisas i statsbudgeten. En sådan lag bör tydligt avgränsa regeringens befogenhet att göra kapitalinsatser utan att i förväg ha inhämtat godkännande. Det bör, anför motionärerna, ankomma på utskottet att utforma den exakta lydelsen. Motionen innehåller ett lagförslag. Regeringsformens bestämmelser om finansmakten är inte särskilt detaljerade. Av regeringsformen framgår emellertid att statens medel inte får användas på annat sätt än har bestämt (9 kap. 2 § första stycket) och det sker främst genom budgetregleringen (9 kap. 2 § andra stycket). Tekniskt sett går det till på så sätt att anvisar anslag till angivna ändamål (9 kap. 3 §). får emellertid enligt 9 kap. 2 § andra stycket bestämma att statsmedel skall tas i anspråk i annan ordning än genom budgetreglering. Som illustration kan här nämnas s.k. specialdestination. I förarbetena till regeringsformen skilde man mellan tre slag av specialdestination: Vid sidan om statsbudgeten (t.ex. ATP). I anslutning till statsbudgeten (t.ex. affärsverken). Den första formen av specialdestination sker helt utanför budgetregleringen. Den andra påverkar statsbudgeten på så sätt att t.ex. vinstmedel förs upp på inkomsttitel. Den tredje specialdestinationen sker helt inom ramen för statsbudgeten. har samma formella inflytande över specialdesti-nationerna som över anslagen. Lag om statsbudgeten (budgetlagen) Bruttoredovisningsprincipen innebär att statens inkomster och utgifter skall tas upp var för sig i statsbudgeten. Principen kommer till uttryck i budgetlagen, bl.a. i 17 §, där det står att statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Undantag från denna bestämmelse gäller om inkomsterna från en verksamhet endast bidrar till att täcka verksamhetens kostnader (17 § första stycket) och om statens kostnader helt skall täckas med verksamhetens intäkter (18 §). Inkomsterna regleras också i 9 §, där begreppet definieras, och i 30 §, som säger att om har beslutat om försäljning av egendom skall inkomsten redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten, om inte bestämmer annat. En annan princip som regleras i budgetlagen är fullständighetsprincipen. Enligt 16 § skall regeringens förslag till statsbudget omfatta alla inkomster och utgifter med de undantag som nämns i föregående stycke. Nuvarande ordning för budgetering och redovisning av inkomster från utdelningar samt utgifter för insatser i statliga bolag Inkomster från utdelningar redovisas av mot inkomsttitel. Insatser i form av utgift för aktieägartillskott beslutas genom att anslag anvisas för ändamålet, medan lån kan tas upp av myndigheterna inom den kreditram som fastställer och de närmare villkor som regeringen beslutar om. Ändrade anslag för utgiftsområde 1 Utskottet tillstyrker propositionsförslaget beträffande ändrade anslag inom utgiftsområde 1 . Utskottet begränsar sitt yttrande till att gälla beslutsformen och inte bedömningen av behovet av förbättrad kapitalstruktur. Enligt utskottets mening finns det goda skäl att underlätta kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Förfarandet kan liknas vid att staten agerar som moderbolag och ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansierar detta med medel från andra dotterföretag. Utskottet anser emellertid att regeringens förslag bör modifieras på ett par punkter. För det första bör bemyndigandet inte innebära att regeringen i brådskande fall och för smärre belopp får besluta om kapitalinsatser. bör besluta i varje enskilt fall om kapitalinsatser. För det andra bör bemyndigandet tidsbegränsas. Att på föreslaget sätt föra inkomster från extrautdelningar till ett särskilt konto i måste vara en engångsåtgärd. Kontots varaktighet bör dessutom bli föremål för årliga prövning. Önskar regeringen att överblivna medel skall stå kvar på kontot i även får den återkomma med förslag härom senare, lämpligtvis i budgetpropositionen. Skulle inte förlänga bemyndigandet skall innestående medel på kontot i jämte eventuella ytterligare utdelningsinkomster från extrautdelningarna redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. Slutligen bör det tydligt framgå av beslut att maximalt får överföras till det särskilda kontot. Det kan finnas anledning att i lämpligt sammanhang närmare överväga formerna för kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären. Om regeringen menar att det skall finnas en permanent särskild ordning för sådana beslut bör den återkomma till med förslag om hur en sådan ordning bör regleras. En lämplig tidpunkt att behandla frågan vore att ta upp den i samband med den översyn av budgetlagen som pågår i . Proposition om ändringar i budgetlagen kan, enligt upplysningar från , väntas under nästa . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd). Ändrade anslag för utgiftsområde 1 () anför: Jag menar att utskottet borde ha bifallit förslaget i motion Fi17 (c) om sänkt anslag till (yrkande 12 delvis). Kostnaderna har ökat på ett omotiverat sätt. (), (), (m), (), (), () och Skånberg (kd) anför: Vi anser att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag om förbättrad kapitalstruktur. Skälen för detta är följande, och då gäller det formen för omstruktureringen. Frågan om huruvida kapitalomstruktureringen behövs ankommer på finansutskottet att pröva. En grundläggande invändning är att förslaget står i strid med budgetlagen och är konstitutionellt tvivelaktigt. Regeringen menar att den nuvarande ordningen, dvs. att inom ramen för den ordinarie budgetprocessen beslutar om i vilken utsträckning skattebetalarnas pengar skall användas för kapitaltillskott i statligt hel- och delägda aktiebolag, "begränsar ägarens handlingsmöjligheter på ett olämpligt sätt". Det är fel. Ägarens, dvs. i förlängningen medborgarnas, företrädare, dvs. , har fullständig handlingsfrihet. Däremot begränsas regeringens handlingsfrihet, vilket är avsikten med den gällande ordningen. Vi anser att det ur demokratisk synvinkel är angeläget att denna ordning består. Det är oroväckande att en av motiveringarna till förslaget är att medverkan i beslutsprocessen anses hämma statens förvaltning av bolagen till nackdel för bolagens utveckling och att regeringen därmed föreslås få möjlighet, även om det endast är i undantagsfall, att själv disponera medlen på kontot för att göra nödvändiga kapitalinsatser. En annan invändning gäller användandet av bemyndigande på finansmaktens område. En viktig motivering för budgetlagen var att den ersatte en uppsjö av bemyndiganden som givit regeringen. Bemyndigandena var av den omfattningen att det var svårt att få en önskvärd överblick, och det förelåg risk för att det kunde uppstå oklarhet om vad hade beslutat. Det fanns behov av reglering på finansmaktens område som låg mellan regeringsformens och riksdagsordningens generella regler och de detaljerade och oöverblickbara bemyndigandena. Vid sidan om bemyndigandena fanns dessutom en rikt utvecklad praxis som det sågs behov av att kodifiera. Förslaget i vårpropositionen om förbättrad kapitalstruktur tillhör den typ av bemyndiganden som avsåg att undvika genom införandet av budgetlagen. Vi vill vidare betona den betydelse som principerna om bruttoredovisning och fullständig budgetproposition har för att skall kunna utöva sin grundlagsreglerade finansmakt. Regeringsförslaget, liksom utskottsförslaget, innebär ett flagrant brott mot budgetlagens bestämmelser. Att det handlar om en engångshändelse, som utskottet anger i sitt modifierade förslag, ändrar inte det förhållandet. Vi har ställt oss undrande inför den specialdestination som regeringen föreslår, eftersom den innebär en specialdestination av vissa men inte alla utdelningsinkomster och vissa men inte alla kapitalinsatser och därför är mer av en hybrid än de former som anges i förarbetena till regeringsformen. Vi noterar att den valda budgettekniken inte motiveras i propositionen. Det verkliga skälet torde vara att regeringen manövrerar för att kringgå de restriktioner i budgetprocessen i form av bl.a. utgiftstaket som den själv varit med om att besluta. Eftersom det även kommer att finnas behov av att göra förändringar i kapitalstrukturen i statliga företag riskerar den modell som regeringen föreslår och utskottet marginellt modifierat att få en permanent karaktär. För att öka öppenheten samt för att inordna modellen för förändringar i statliga bolags kapitalstruktur i statsbudgeten, bör stifta en lag som avgränsar kontots användning och beskriver hur de medel som använts skall redovisas i statsbudgeten. En sådan lag bör tydligt avgränsa regeringens befogenhet att göra kapitalinsatser utan att i förväg ha inhämtat godkännande. (), (m) och () anför: Då beslutat om innevarande års budget finner vi varken möjlighet enligt de regler som gäller för budgetprocessen att arbeta om denna eller att åter redovisa hela vårt budgetförslag - trots att om detta blivit beslut hade det inte medfört nuvarande problem med skenande utgifter. På vissa områden i tilläggsbudgeten har vi en annan syn på vad som skall göras och ger därför förslag på andra åtgärder. Det gäller t.ex. utformningen av förslagen för att minska kostnaderna för sjukförsäkringen. () och () anför: hade som väl är känt ett annat budgetalternativ . Detta innehöll både lägre utgifter och skatter, en lång rad radikala förslag till reformer av arbetsmarknad, integrationspolitik och socialförsäkringar. Det var ett omfattande program för att få ned sjukfrånvaron med insatser för att människor skall få ihop "livspusslet", insatser för att öka vård och rehabilitering och med större krav mot överutnyttjande av systemen. budgetalternativ innehöll en budgeteringsmarginal på . Tyvärr valde majoritet av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att rösta ned detta förslag . Det är nu enligt vår uppfattning samma majoritet som får ta ansvar för att rädda situationen med sin egen dåligt underbyggda budget . Vi är givetvis alltid, och , beredda att ta över ansvaret för . Om får ta över regeringsansvaret har vi att utgå från verkligheten så som den ser ut. Det var därför vi i valrörelsen reviderade våra egna förslag över vad som var möjligt. Skulle vi få möjlighet att ta över ansvaret för landet skulle vi omgående genomföra utgiftsbegränsningar och besparingar så att utgiftstaket kunde hållas i avvaktan på att mer genomgripande systemreformer som ökar tillväxten och minskar kostnader för sjukfrånvaro och arbetslöshet får ekonomiska effekter. tar heller inte i detalj ställning till de förslag regeringen och dess stödpartier lägger fram som förändringar i sin egen budget. Vi har enligt riksdagsordningen inte heller utrymme att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen nu aktualiserade. Skånberg (kd) anför: förordade i parti- och kommittémotioner ett komplett och sammanhängande budgetalternativ för . Detta förslag innehöll för utgiftsområde 1, , anslagsförändringar i förhållande till regeringens förslag med - avseende Datainspektion, - avseende presstödet och - avseende . Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Av samma skäl deltar vi inte heller i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för , den nu föreliggande tilläggsbudgeten. Tilläggsbudgeten är Socialdemokraternas försök att hantera alla egna felbudgeteringar som gjordes . Därtill gäller att det inte finns någon möjlighet för oppositionspartierna att yrka på förändringar av andra anslag än dem regeringen tar upp, eftersom den typen av förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varpå följer att det inte är meningsfullt för oss att delta i behandlingen av Socialdemokraternas felbudgeteringar. Ändrade anslag för utgiftsområde 1 1 Ändrade anslag för utgiftsområde 1 2 Lag om statsbudgeten (budgetlagen) 4 Nuvarande ordning för budgetering och redovisning av inkomster från utdelningar samt utgifter för insatser i statliga bolag 5 Ändrade anslag för utgiftsområde 1 7 Anslagsförändringar på tilläggsbudget 9 Anslagsförändringar på tilläggsbudget 9 Anslagsförändringar på tilläggsbudget 10 2002/03:KU6y yttrande yttrande 2002/03:KU6y