yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Det innebär bl.a. att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt skall kunna sänkas till . Mervärdesskatten på tidskrifter bör återgå . Att har OECD-områdets lägsta bostadsbyggande beror i betydande grad på det faktum att vi har ett högt skattetryck i och dessutom lägger extra hård beskattning på nyproduktion av bostäder. Det rimliga är att slopa fastighetsskatten samt lindra skatteeffekten vid nyproduktion av fler-bostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Tekniskt kan bygg-företag efter deklaration erhålla en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. En förutsättning för att en sådan skattereduktion skall fungera på samma sätt som sänkt moms är att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej. Skattereduktio-nen är att betrakta som en del av skattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade till byggsektorn. Vi föreslår att en minskad skatt på nypro-duktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen införs från . Vi föreslår sänkt bensinskatt med (inklusive moms) per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. introducerades de så kallade lågpriscigaretterna i . Det finns starka folkhälsoskäl till varför cigarettpriset skall hållas på en rim-ligt hög nivå. Regeringen har föreslagit att en minimiskatt på införs, och detta innebär att ett paket lågpriscigaretter, trots minimiskatten, fortfarande kan komma att vara hela billigare än ett paket i den mest säljande pris-kategorin. Sätts däremot minimiskatten till ökar priset med ytterligare till ca . Detta innebär inte att prisskillnaden försvinner helt, men den väsentligt minskade prisdifferensen gör lågpriscigaretterna betydligt mindre attraktiva, vilket kan leda till att lågpriscigaretterna kan försvinna. Vi anser att det är angeläget av såväl folkhälso- som skatteskäl att lågpriscigaretterna försvinner från butikshyllorna. Vi föreslår att EU-reg-lerna används fullt ut och minimipunktskatten bestäms till . Vi har föreslagit totalt till skatteförvaltning och upp-börd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning 2003. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med och därefter med åtminstone . Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi229, Fi233 yrkande 7, Fi254 yrkandena 1-3, Fi255 yrkandena 1-8, Fi256 yrkandena 2-14, 17-24, 26, 27, 29, 30, 32 och 33, Fi286 yrkande 7, Fi287 yrkande 29, Sk383 yrkandena 2, 3, 6-8, 12 och 14, Sk397, N307 yrkande 3 och Bo216 yrkande 6. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motionerna Fi233 yrkande 6 och Fi256 yrkande 1. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi tillstyrker förslaget i motion Fi233 av m.fl. (kd) om att för-stärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor med utöver vad regeringen föreslagit. Vi anser att också skattekontrollen bör förstärkas för att motverka den svarta ekonomins utbredning och tillstyrker förslaget om att skattemyndigheterna förstärks med och . förslag om avskaffad fastighets-skatt och förmögenhetsskatt leder till besparingar i skatteadministrationen motsvarande 2003 och 2004. Sammantaget kan därför utgiftsramen minskas med medan utgiftsramen bör ökas med . Skattefrågor i budgetpropositionen - c av (). Skattepolitiken måste utformas så att den ger goda förutsättningar för fler företag att startas och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inriktas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme, inte på dem som ropar högst. Därför bör skattesänkningar riktade mot småföretagande och uthållig tillväxt, låg- och medelinkomsttagare samt boende prioriteras i skattepolitiken framgent. Skattesystemet skall gynna arbete och kunskap samt bidra till att stärka människors ställning på arbetsmarknaden. Det bör därför finnas en rejäl premie för människor som tar sig från bidragsberoende för att i stället kunna leva på en förvärvsinkomst. Som ett led i detta bör en övergång ske från grundavdrag till en skatterabatt som är lika för alla och förenad med en sär-skild skatterabatt på förvärvsinkomster. I huvudsak skall denna reduktion rikta sig till människor med låga och normala inkomster. Boendet utgör en väsentlig del av de flesta familjers utgifter. En viktig uppgift för skattesystemet är att göra det möjligt för människor att ordna bra boende till en rimlig kostnad. Effekter i fastighetsskatten som får orimliga följder för enskilda människor måste därför tas bort. En omedelbar reform av fastighetsbeskattningen där dagens höga skatteuttag på fastigheten ersätts av ett lägre uttag i form av en beskattning av en schablonintäkt är nödvändig. Denna första sänkning bör följas upp genom att fastighetsskatten även fram-gent sänks successivt. Kostnaden för arbetskraft påverkar utan tvekan efterfrågan på densamma. Precis som för varor och tjänster borde denna enkla insikt vara vägledande för en politik som syftar till att sänka beskattningen av människors arbete. En inkomstskattereform som ökar människors incitament att ta arbete bör därför förenas med en lägre beskattning på företag. Beskattningen av företagande och arbete skall utformas så att den stimule-rar företagande och uthållig tillväxt. Skatternas miljöstyrande effekter bör därför successivt öka. Verksamheter som påverkar miljö och hälsa skall på sikt bära den fulla kostnaden för sina externa effekter och inte kunna vältra över kostnaderna på samhället. Principen om att förorenaren betalar är ett viktigt inslag i en sådan politik. En skattepolitik som belönar investeringar i arbete och miljö men också styr bort från utnyttjande av ändliga naturresurser och skadliga utsläpp, bidrar till omställningen av till ett modernt land där miljöhänsyn är en avgö-rande del i den framtida tillväxten. vill ersätta dagens lappande och lagande och specialdestinerade sänkningar med en inkomstskattereform som ger möjlighet för fler att leva på sin lön och som stimulerar arbete framför bidrag. Det förutsätter en tydlig premie för dem som tar sig från bidragsberoende till eget arbete, och det ger utrymme att minska bidragsberoendet för dem som redan är förvärvsarbe-tande. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. ersätts grundavdraget med en rak skatterabatt på . Denna skatterabatt skall komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension. Effekten av en rak skatterabatt på är, för den person som bara betalar kommunalskatt, ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på . När ekonomiskt utrymme kan frigöras bör skatterabatten lika för alla höjas till . En särskild skatterabatt utformad för att minska bidragsberoendet och slå undan marginaleffekter i lägre inkomstskikt bör införas. Vi föreslår att en förvärvsrabatt på , riktad framför allt till låginkomsttagare, införs . Förvärvsrabatten skall enbart ges på inkomster från för-värvsarbete eller företagande. Förvärvsrabatten skall fasas in av arbetsinkomsten upp till en årlig arbetsinkomst på , vilket ger en maximal rabatt på skatten om . Den maximala förvärvs-rabatten ligger sedan kvar upp till en årlig arbetsinkomst på och trappas därefter ned av överstigande förvärvsinkomst . Däröver blir förvärvsrabatten . Förvärvsrabatten bör förstärkas ytterligare genom att uppgå till högst , vilket innebär en infasning upp till en årsinkomst på . Den innebär också att alla förvärvsarbetande med höga inkomster får en förvärvs-rabatt på . Reformen innebär att olika slags specialkonstruktioner som skattereduk-tionen för fackföreningsavgifter blir obehövliga. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilen minskas eller slopas helt. att en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hus-hållstjänster som utförs i hemmet införs. Förslaget kan beskrivas som en utvidgning av det så kallade ROT-systemet, dvs. den skattereduktion som tidigare tillämpades för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att "göra det själv" och där någon vit marknad knappast förekom-mer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Vi föreslår att den maximala skattereduktionen skall vara per hushåll och år. Kostnaderna för framför allt drivmedel har ökat kraftigt. Det är därför nödvändigt att höja reseavdraget ytterligare. Avdragsrätten bör höjas från dagens per mil till per mil. En höjd avdragsrätt gör att männi-skor har en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter där arbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar även den regionala rör-ligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmed till ett större arbetskrafts-utbud även i mindre orter. Resekostnaden för barnomsorg bör vara avdrags-gill. Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten är att människorna skall få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Grundproblemet vid taxeringen är att några få höga huspriser bidrar till att dra upp taxeringsvärdena för närliggande fastigheter. Den fastighetstaxering som genomförs måste syfta till mer rättvisa taxeringsvärden och rimligare skatteuttag på bostäder. anser därför att en omräk-ning av taxeringsvärdena bör ske genom att marknadsvärdena beräknas med hjälp av ett medianvärde där i den undre och övre kvartilen räknas bort, vilket är lätt att administrera via datakörningar. Förfarandet skulle öka rättvisan och leda till generellt sett lägre taxeringsvärden. Taxe-ringsvärdena på hela beståndet skulle bli lägre. Förutom ett förändrat taxeringsförfarande bör skatteuttaget på fastigheter minskas. före-slår vi att uttagsprocenten i fastighetsskatten sänks till 0,9. Förslaget innebär att regeringens åtgärder för att mildra effekterna av den förda politiken blir obehövliga. bör därför återta det tidigare beslutet om en begränsningsregel. Även om det finns en jämlikhetsambition i beskattningen av förmögenhe-ter, talar starka skäl för att förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. Hälften av förmögenhetsskatten tas ut på små förmögenheter i form av egnahem, som stora förmögenheter i aktiekapital enligt gällande regler inte beskattas över huvud taget. Då det inte är ett alternativ att utöka kretsen för förmögenhetsbeskattning i en alltmer internationaliserad ekonomi bör förmögenhetsskatten successivt fasas ut. Sambeskattningen av förmögenhet kan bäst beskrivas som en kvarleva från ett gammalt patriarkalt samhälle med familjeförsörjare. Sambeskattningen av inkomster slopades och det är nu hög tid att full- följa detta genom att 2003 slopa sambeskattningen av förmögenheter. För många villaägare innebär förmögenhetsskatten också en dubbelbeskattning av det egna boendet. Innan förmögenhetsskatten är helt avskaffad bör därför förmögenhetsskatt endast beräknas på halva taxeringsvärdet . I finansieringen av skattereform ingick bl.a. en särskild skatt, en s.k. uttagsskatt, på företag som driver fastighetsskötsel i egen regi. Detta har bl.a. drabbat många allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag, och det leder till ökade hyreskostnader. anser att uttagsskatten bör slo-pas. Då blir beskattningen av hyresboendet lägre och missgynnas inte i jämfö-relse med andra boendeformer. bör besluta att slopa uttagsskatten på fastighetsarbete i egen regi. Människors vilja att investera egen tid och egna pengar i företag måste pre-mieras. Det risktagande många gör måste också kunna leda till god avkast-ning. För att förbättra möjligheten för fler att starta eget och spara pengar för att kunna göra detta, vill lätta beskattningen av riskkapital för små företag. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företa-get. För dem som finansierar starten av företag med egna sparade eller lånade pengar utan att utnyttja möjligheten till starta-eget-sparande, bör motsvarande möjlighet finnas att göra ett personligt riskkapitalavdrag på högst . bör besluta att införa ett personligt riskkapital-avdrag . alternativ innebär också att arbetsgivaravgifterna sänks ytterligare, med betoning på de små företagens villkor. Genom en konstruk-tion där avgifterna sänks för en viss lönesumma i alla företag undviks tröskel-effekter som effekten blir stor för företag med få anställda. Reduk-tionen av arbetsgivaravgiften ökas till . Familjeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskif-ten, och det är de efterkommande generationerna som får problemen. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del av familjeföretagen når den andra eller tredje generationen. Därför måste reglerna utformas så att arbe-tande kapital kan hållas intakt även vid arvsskiften. Redan nu bör arvsskatten slopas för arbetande kapital i fåmansföretag. Ett särskilt problem som blev uppenbart framför allt i samband med IT-branschens tillväxt och tillbakagång är den beskattning enligt 3:12-reglerna som drabbar dem som sålt företag och fått betalt i aktier som sedan sjunkit i värde. Då dessa andelsbyten beskattas efter värdet vid överlåtelsen och inte då värdet realiseras, har många tvingats betala ytterligt betungande skatter på fiktiva vinster, som deras aktier i många fall förlorat i det närmaste hela sitt värde. I många avtal av denna typ är avtalsparterna bundna av avtalet och förhindrade att realisera värdet, vilket innebär att det inte alltid är ett frivilligt val. noterar att regeringen lämnat en lag- rådsremiss i ärendet. Oaktat utgången måste ett beslut fattas i samband med behandlingen av budgetproposition. bör därför besluta att ändra beskattningen av vinster vid andelsbyten, så att aktieägare kan välja beskattning antingen vid tiden för andelsbytet eller vid försäljning. Miljöstyrande skatter och handel med utsläppsrättigheter En skattestrategi för alternativa drivmedel måste utarbetas. Potentialen för produktion av etanol och andra biodrivmedel är stor i och det är angeläget att fler projekt får möjlighet att starta. För att skapa sådana möjlig-heter avsätter som ett första steg för att långsiktigt kunna skattebefria biobränslen. Satsningen innebär för pilotprojekt utöver vad regeringen avsätter. har skillnaden i koldioxidbeskattning mellan enskilda och industrier ökat som en följd av regeringens skatteväxling och den ökning av industrins koldioxidskatterabatt som regelmässigt genomförs. Center-partiet anser att denna skillnad bör minska och föreslår därför att industrins nedsättning av koldioxidskatten minskas med 2 miljarder. Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. De ger en negativ miljöpåverkan och bör därför motarbetas. anser att delmålen bör uppnå en 40-pro-centig minskning till 2005. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kilo NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GW. finns det en skatt på deponering av avfall. Meningen är att avfallsmängderna i samhället skall minska. Men i stället för att avfall deponeras går allt större mängder till förbränning osorterat. står därmed inför en stor utbyggnad av kapaciteten för att bränna avfall. anser att det bör införas en skatt på förbränning av osorterat avfall för att säkerställa den intention om minskade avfallsmängder som finns i och med deponeringsskatten. Tillsammans med de förslag på höjda miljöskatter som finns i regeringens budgetproposition och i motion Fi230 innebär förslag på miljö-skattehöjningar en inkomstförstärkning på 5,25 miljarder. Dessa höjda miljö-skatter används i en grön skatteväxling för att delfinansiera förslag om sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt inkomstskatt. Svenskt jord- och skogsbruk är en avgörande sektor i fråga om att skapa förutsättningar för livskraft i hela landet. Den gröna sektorn bidrar starkt till att skapa sysselsättning och intäkter i stora delar av . Skogsindustrin i sig är fortfarande den största nettoexportören i . Ett led i en strategi för livskraft i hela landet måste därför också handla om hur den gröna sektorn kan få goda villkor att utvecklas. Likställandet av el- och eldningsoljebeskattningen med industrins nivåer blev tyvärr en halvmesyr. Genom underliga gränsdragningar ställdes småbru-karna utanför nedsättningen. bör därför besluta att gränsen på för att få del av nedsättningen av el- och eldningsoljeskatten skall slopas. För många jordbrukare har dieselskattehöjningarna inneburit att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kolleger i och . Svenska jordbruksmaskiner betalar en "vägtrafikavgift" om per liter diesel. Det är inte rimligt. Trots upprepade löften om kompensation och sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruket har inga kon-kreta förslag kommit. bör besluta om att sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner till EU-genomsnittet, dvs. Precis som dieselkostnaderna utgör en tung börda är kostnaderna för handelsgödsel betungande i jämförelse med konkurrentländerna. Regeringens modell för kompensation av kostnaderna kräver ansökningar och godkännan-den innebär vidare en hel del onödig administration. Den enklaste modellen är otvivelaktigt att sänka skatten, vilket förutom att begränsa administrationen minskar kraven på godkännanden från EU. För att också framgent fortsätta miljöomställningen föreslår vi också att medel avsätts för odling i balans. bör besluta om att slopa kväveskatten på handelsgödsel. Det finns en risk att de generösa skattelättnaderna för all producerad kraft-värme kommer att gynna användningen av fossila bränslen framför biobräns-len. Ett sätt att mota denna risk är att begränsa skatteavdraget för bränsle som använts för värmeproduktion i ett kraftvärmeverk genom att ange att den mängd bränsle som berättigar till nedsättning högst får utgöra en viss del av mängden producerad elenergi. En sådan begränsning skulle gynna effektiva kraftvärmeverk. Den kan t.ex. utformas på ett sådant sätt att den ger fullt eller nästan fullt industriavdrag för värmeproduktionen i effektiva naturgaseldade kraftvärmeverk med kombicykel, som mindre effektiva ångkraft-värmeverk som använder kol, olja eller naturgas bara får dra av skatt för ungefär hälften av den totala bränslemängd som allokerats till värmeproduk-tionen. Skattestimulansens verkningsområde skulle på detta sätt kunna begränsas och de negativa effekterna på biobränslenas konkurrensförmåga skulle minska. Jag anser att bör komplettera regeringens förslag med en sådan begränsningsregel och att den bränslemängd som berättigar till industri-beskattning bör bestämmas till av den bränslemängd som använts för elproduktionen. Regeringens förslag innebär vidare att turordningsreglerna för bränslen ersätts med en proportionering vid leverans av fjärrvärme till industrin. Detta förslag återfinns inte i den promemoria som ligger till grund för propositionen och har således inte remissbehandlats. Under beredningen av ärendet har utskottet uppvaktats av bl.a. som framhållit att förslaget i denna del är oväntat och att det skulle öka de berörda verkens kostnader. Den indirekta skattehöjningen för de industrier som är anslutna till fjärrvärme beräknas av föreningen till . Turordningsreglerna för leverans av värme till industrin har tillkommit för att ge fjärrvärmeverken möjlighet att leverera värme till industrin på de skattevillkor som gäller för industrins egna pannor. Om reglerna avskaffas finns det en uppenbar risk att användningen av egna pannor inom industrin ökar. Jag avstyrker förslaget om en övergång till proportionering när det gäller leverans av värme till industrin. välkomnade sänkningen av bokmomsen som skedde . I samband med detta efterlyste vi också en översyn av momsen inom hela kulturområdet. I avvaktan på denna menar vi att momsen på tidskrifter bör återställas. har i flera motioner presenterat förslag om ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen för att skapa likvärdiga villkor i hela landet och för att främja konkurrensen mellan operatörer. Som ett led i en övergång till en sådan strategi bör avvisa regeringens skattelättnad för utbyggnad av bredband. Jag föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi230 yrkande 12 delvis, Fi234 yrkande 12, Fi286 yrkandena 1-9, 11, 13-17, 22, 23, 25-31 och 33, MJ487 yrkande 2 samt N394 yrkandena 2 och 3. Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi234 yrkande 11 med dels den ändring som föranleds av att jag avstyrker regering-ens förslag om en övergång från turordning till proportionering när det gäller värmeleveranser till industrin, dels den ändring som föranleds av att jag till-styrker förslagen i motion Fi230 yrkande 12 delvis om ytterligare höjning av koldioxidskatten och elskatten. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Jag tillstyrker förslaget i motion Fi234 av m.fl. (c) att tillföra tullverksamheten ökade resurser med för ökade insatser för gränskontroll. Förenklingar vid ett genomförande av de skatteförslag som lägger fram medger en neddragning i skatteförvalt-ningens verksamhet motsvarande . Sammantaget för utgiftsområdet föreslås i motionen att utgiftsramarna fast-ställs till ett respektive lägre belopp än vad regeringen har föreslagit. Beskattning av förvärvsinkomster 10 Det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomst 12 Beskattning av sjömän i viss internationell trafik 13 Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar 14 Skattereduktion för fackföreningsavgift 15 Pensions- och kompetenssparande 19 Gåvor till ideell verksamhet 20 Kapital och företagsbeskattning 21 Avyttring av fåmansföretag genom andelsbyte 23 Beskattning av royaltyinkomster 26 En skattelättnad för studentbostäder och äldrebostäder 30 Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter 32 Skatt på lågpriscigaretter 33 Skatten på alkoholdrycker 35 Grön skatteväxling - höjd koldioxidskatt och elskatt 36 Kalk- och cementbranschens koldioxidskatt 44 Beskattningen av alternativa drivmedel 44 Skatten på drivmedel, m.m. 45 Grön skatteväxling - höjd avfallsskatt 47 Grön skatteväxling - höjd naturgrusskatt 49 Jordbruk och skogsbruk 52 Miljöförbättrande åtgärder på bostäder 56 Beräkning av statsbudgetens inkomster 57 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 59 Skattefrågor i budgetpropositionen - m 64 Skatteförslagen och inkomstberäkningen 64 Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 69 Skattefrågor i budgetpropositionen - fp 69 Skatteförslagen och inkomstberäkningen 69 Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 74 Skattefrågor i budgetpropositionen - kd 74 Skatteförslagen och inkomstberäkningen 74 Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 80 Skattefrågor i budgetpropositionen - c 81 Skatteförslagen och inkomstberäkningen 81 Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 87 UTGIFTSRAMAR 2002/03:SkU1y 2002/03:SkU1y Avvikande meningar Avvikande meningar 2002/03:SkU1y Innehållsförteckning 2002/03:SkU1y