yttr · GQ05KU2y · 2003-01-01 00:00:00 — Folkomröstning om införande av euron Till finansutskottet har beslutat att bereda tillfälle att yttra sig över proposition 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron jämte motioner. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås en lag om folkomröstning om införande av euron samt ändrade ramar, nya och ändrade anslag . yttrande avser främst frågan om rösträtt och lagen om brevröstning i vissa fall samt motionerna 2002/03:Fi6 och 2002/03:Fi7 yrkande 2. Två avvikande meningar samt ett särskilt yttrande har avlämnats. Regeringen föreslår dels att antar regeringens förslag till lag om folkomröstning om införande av euron, dels att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag . Folkomröstning om införande av euron Företrädare för riksdagspartierna har vid överläggningar och enats om att en rådgivande folkomröstning om införande av euron i skall äga rum . Resultatet av partiöverläggningarna är vidare bl.a. följande. Alla som har rösträtt i riksdags- eller kommunalvalen skall kunna delta i folkomröstningen. Röstsedeln skall ha följande innehåll: "Folkomröstning Anser du att skall införa euron som valuta?" Regeringen uppdrog åt att vidta de förberedande åtgärder som behövs för genomförandet av folkomröstningen (dnr Ju2003/504). Allmänna bestämmelser om folkomröstning Enligt 8 kap. 4 § regeringsformen meddelas föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket och om förfarandet vid folkomröstning i grundlagsfråga genom lag. Sådana föreskrifter finns i folkomröstningslagen (1979:369). Lagen innehåller alla de regler som har bedömts erforderliga för att hålla en folkomröstning i en grundlagsfråga. Däremot innehåller den inte alla föreskrifter som behövs för en rådgivande folkomröstning. Bland annat skall enligt 18 § tidpunkten för omröstningen och den fråga som skall ställas till folket anges i en särskild lag. Vidare kan i den särskilda lagen meddelas bestämmelser som avviker från eller kompletterar folkomröstningslagens föreskrifter, t.ex. bestämmelser om röstsedlarnas utformning och tillhandahållandet av röstsedlar. Ett exempel på en sådan särskild lag som avses i 18 § folkomröstningslagen är lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap (prop. 1993/94:245, bet. 1993/94:KU50, rskr. 1993/94:430). Folkomröstningslagen hänvisar i stor utsträckning till bestämmelser i val-lagen (1997:157). Därutöver finns det i folkomröstningslagen föreskrifter som på olika punkter avviker från eller kompletterar vallagens bestämmelser. Rösträtt vid folkomröstning tillkommer enligt folkomröstningslagen den som är röstberättigad vid val till . Vilka personer som därmed avses framgår av 3 kap. 2 § regeringsformen. Där anges att rösträtten tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som inte har uppnått senast på valdagen har inte rösträtt. Frågan om en person har rösträtt i en folkomröstning avgörs på grundval av en före omröstningen upprättad röstlängd. Bara sådana röstsedlar som tillhandahålls av den centrala valmyndigheten får användas vid en folkomröstning. För varje förslag som är föremål för omröstning skall det framställas röstsedlar som är försedda med en tryckt meningsyttring. Dessutom skall det finnas blanka röstsedlar. Röstsedlarna för en omröstning skall vara lika till storlek, färg och material. Staten svarar för kostnaderna för framställningen av det antal röstsedlar som behövs. Som kuvert vid en folkomröstning används samma slag av kuvert som vid ett val. Röstning sker för folkomröstningen i omröstningslokalen för det omröstningsdistrikt där den röstande är upptagen i röstlängd. Röstning får också ske på postkontor och på särskilt röstmottagningsställe inom landet samt hos svensk utlandsmyndighet. Regeringen föreslår att folkomröstningen skall hållas . Svarsalternativen vid omröstningen skall vara ja eller nej till frågan om skall införa euron som valuta. Rösträtten skall omfatta både svenska medborgare som har rösträtt i val till och utlänningar som har rösträtt i de kommunala valen. Beslut om att anordna en rådgivande folkomröstning skall enligt regeringsformen fattas av genom lag. I lagen skall anges bl.a. tidpunkten för folkomröstningen och den fråga som skall ställas. Regeringen gör i propositionen följande bedömning när det gäller formuleringen av den fråga som skall ställas till folket. godkände regeringens förslag i proposition 1997/98:25 att inte skulle införa euron då den tredje etappen av EMU inleddes. Vad saken nu gäller är således om denna ståndpunkt skall ändras. Den fråga som ställs till folket bör därför avse införandet av euron i . Resultatet av partiöverläggningarna är att svarsalternativen skall vara ja eller nej. Förutom möjligheten att rösta blankt skall något tredje alternativ således inte finnas. Det är, enligt regeringen, naturligt att det såväl bland förespråkarna för ett införande av euron som bland motståndarna finns skiftande motiv bakom ställningstagandet. Det finns inte anledning att utforma röstsedlarna på ett sådant sätt att de anger varför väljaren säger ja eller nej. Varje väljare kommer att ha gjort sin egen värdering av för- och nackdelar med att införa euron och skall ges tillfälle till en viljeyttring. Man bör däremot inte avkräva väljaren en röstförklaring. Röstsedlarna bör förutom rubriken därför endast innehålla den fråga beslutar ställa till folket. På de blanka röstsedlarna bör, förutom rubriken, finnas orden "Blank röstsedel". Eftersom resultatet av partiöverläggningarna är att rösträtten vid folkomröstningen skall omfatta även dem som har rösträtt vid de kommunala valen och eftersom rösträtt vid en folkomröstning enligt folkomröstningslagen tillkommer endast svenska medborgare som har rösträtt i riksdagsvalet, behöver en kompletterande bestämmelse tas in i den nu föreslagna lagen. En föreskrift av motsvarande slag fanns i 3 § lagen (1980:7) om folkomröstning i kärnkraftsfrågan (prop. 1979/80:75, bet. 1979/80:NU26, rskr. 1979/80:141). Den bestämmelse som föreslås har sin motsvarighet i 1 kap. 3 § vallagen. Röstsedlar skall finnas tillgängliga bl.a. i röstningslokalerna och hos kampanjorganisationerna. Riksdagspartierna och de kampanjorganisationer som verkar för något av svarsalternativen och som erhåller statsbidrag för sin verksamhet skall, enligt regeringens förslag, ha rätt att efter beställning erhålla röstsedlar för det förslag de verkar för och till det antal som önskas. skall kunna föreskriva att en sådan beställning måste göras inom före dagen för folkomröstningen. Enligt 8 § folkomröstningslagen svarar staten för kostnaderna för framställning av det antal röstsedlar som behövs. Varje parti eller kampanjorganisation bör därför ha rätt att utan kostnad beställa röstsedlar för det - eller i förekommande fall de - alternativ de verkar för. De bör därvid gratis erhålla högst så många röstsedlar som motsvarar två gånger antalet röstberättigade i riket. Inget hindrar att partierna och kampanjorganisationerna, eller någon annan, beställer ytterligare röstsedlar mot betalning. I sammanhanget bör erinras om att endast röstsedlar som tillhandahålls av får användas vid folkomröstningen (7 § folkomröstningslagen). I samband med att behandlade regeringens förslag till vissa ändringar i vallagstiftningen (prop. 2001/02:53), beslutade att föreskrifterna i den tidsbegränsade lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall skulle utvidgas till att avse alla väljare som vistas utomlands (bet. 2001/02:KU8, rskr. 2001/02:147). Någon ändring av lagens giltighetstid gjordes dock inte. Brevröstningslagen upphörde att gälla vid utgången av . Det är i avvaktan på en slutlig utformning av systemet med brevröstning enligt regeringens bedömning bäst i överensstämmelse med beslut att brevröstningslagen, i sin senaste lydelse, trots detta tillämpas vid folkomröstningen om införande av euron. Avslutningsvis framhåller regeringen att den förutsätter att kommunerna medverkar till att röstning vid särskilda röstmottagningsställen inom landet, s.k. institutionsröstning, kan ske i en omfattning som motsvarar den som gällde vid val. Nya och ändrade anslag Regeringen föreslår att en nytt obetecknat anslag, 46:6 Folkomröstning om införande av euron, på anvisas samt att anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas med . Vidare föreslår regeringen att ett nytt obetecknat anslag, 90:8 Kampanjkostnader m.m. för folkomröstning om införande av euron, på anvisas. I motion 2002/03:Fi6 av m.fl. (v) föreslås att beslutar, med ändring av lagförslaget i regeringens proposition, att 1 § tredje stycket lagen om folkomröstning om införande av euron skall lyda: "Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU?" partier kunde vid partiöverläggningarna inte nå enighet i den centrala frågan om folkomröstningsfrågans formulering. Att det förslag som regeringen förelägger endast stöds av de partier som förordar ett inträde i EMU, medan nej-sidan är kritisk, redovisas inte i propositionen. Det är enligt motionärerna viktigt att omröstningsfrågan utformas på ett sådant sätt att den uppfattas som neutral och rättvisande och inte gynnar den ena eller andra sidan. Kritiken mot EMU handlar om mycket mer än namnet på vår valuta. Ett deltagande i innebär inte bara att byter valuta utan också att vi underordnar oss en penningpolitisk och indirekt finanspolitisk regim som skall stå fri från demokratiska beslut och politisk påverkan. I motion 2002/03:Fi7 av m.fl. (mp) föreslås att beslutar om ändring av förslaget till lag om folkomröstning om införande av euron så att frågan i 1 § ändras till "Omröstningen gäller ja eller nej till följande fråga: Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU och ersätta kronan med euro som valuta?" (yrkande 2). Det är enligt motionärerna olyckligt att den röstsedel som skall användas i folkomröstningen bara ställer frågan om man vill införa euron eller ej. anser att det skall finnas en neutral text på röstsedlarna där det bl.a. tydligt framgår att det är frågan om skall gå med i en valutaunion som är det viktiga. Föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket och om förfarandet vid folkomröstning i grundlagsfråga meddelas, enligt 8 kap. 4 § regeringsformen (RF), genom lag. Av 8 kap. 15 § fjärde stycket RF framgår att rätt att delta i folkomröstning i grundlagsfråga tillkommer envar som är röstberättigad vid val till . Någon sådan bestämmelse finns däremot inte i RF för de rådgivande folkomröstningarnas del. Av 5 § folkomröstningslagen (1979:369) framgår emellertid att rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid val till . Vid folkomröstning i kärnkraftsfrågan tillkom, enligt 3 § lagen (1980:7) om folkomröstning i kärnkraftsfrågan, rösträtt också den som inte var svensk medborgare, om han eller hon hade varit kyrkobokförd i riket vart och ett av och hade uppnått . Inför den folkomröstningen hade en överenskommelse träffats mellan riksdagspartierna med utgångspunkt i att invandrarna skulle ha rösträtt vid folkomröstningen. Rösträtt borde därför, enligt propositionen, föreligga i den omfattning som framgick av överenskommelsen (prop. 1979/80:75 s. 14 och 79). Resultatet av partiöverläggningarna inför folkomröstningen om införande av euron var bl.a. att alla som har rösträtt i riksdags- eller kommunalvalen skall kunna delta i folkomröstningen. I grundlag finns inga regler om rösträtt i rådgivande folkomröstningar. Det finns inte något konstitutionellt eller formellt hinder mot att utsträcka rösträtten vid en viss rådgivande folkomröstning också till den som inte är svensk medborgare men som har rösträtt vid kommunala val. Utskottet vill inte frångå den mellan riksdagspartierna träffade överenskommelsen om vilka som skall ha rösträtt vid folkomröstningen. Utskottet tillstyrker därför 3 § i den föreslagna lagen om folkomröstning om införande av euron. Lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall gällde till utgången av . Regeringen föreslår i övergångsbestämmelse 2 till den föreslagna lagen om folkomröstning om införande av euron att lagen (1997:159) om brevröstning i vissa fall upphörde att gälla vid utgången av . Lagen i den lydelse den då hade skall trots detta tillämpas vid folkomröstningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om folkomröstning om införande av euron, dock med den ändringen att punkten 2 i övergångsbestämmelserna bör utgå samt föreslår i stället att antar utskottets i bilaga 1 intagna förslag till lag om brevröstning i vissa fall. Lagen bör träda i kraft som den föreslagna lagen om folkomröstning om införande av euron samt gälla till utgången av . Bestämmelserna i utskottets förslag till lag om brevröstning i vissa fall är likalydande med dem i lagen som upphörde att gälla vid utgången av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigt samt avstyrker motionerna 2002/03:Fi6 och 2002/03:Fi7 yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). () anför: partier kunde vid partiöverläggningarna inte nå enighet på den centrala punkten om folkomröstningsfrågans formulering. Att regeringens förslag endast stöds av de partier som förordar ett inträde i EMU redovisas inte i propositionen. Det är viktigt att omröstningsfrågan utformas på ett sådant sätt att den uppfattas som neutral och rättvisande och inte gynnar den ena eller andra sidan. Kritiken mot EMU handlar om mycket mer än namnet på vår valuta. Ett deltagande i innebär inte bara att byter valuta utan också att vi underordnar oss en penningpolitisk och indirekt finanspolitisk regim som skall stå fri från demokratiska beslut och politisk påverkan. Därför bör enligt min mening bifalla motion 2002/03:Fi6 i vilken föreslås att beslutar att frågan i 1 § lagen om folkomröstning om införande av euron skall lyda: "Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU?" () anför: Det är olyckligt att den röstsedel som skall användas i folkomröstningen bara ställer frågan om man vill införa euron eller ej. Det bör finnas en neutral text på röstsedlarna där det bl.a. tydligt framgår att det är frågan om skall gå med i en valutaunion som är det viktiga. Därför bör bifalla motion 2002/03:Fi7 yrkande 2 och besluta om en ändring av förslaget till lag om folkomröstning om införande av euron så att frågan i 1 § ändras till "Omröstningen gäller ja eller nej till följande fråga: Anser du att skall gå med i valutaunionen EMU och ersätta kronan med euro som valuta? " () anför: I samband med överläggningarna med partier framförde som sin mening att frågan på röstsedeln i folkomröstningen borde få en annan lydelse än den nu föreslagna. Enligt vår mening hade det varit klargörande med en formulering som talade om vad ett medlemskap i tredje steg innebär, nämligen att kronan byts mot euron och att beslutanderätten över räntepolitiken flyttas från till . När det gäller kretsen röstberättigade i den kommande folkomröstningen var det vår mening att den borde vidgas ytterligare. Det är bra att röstberättigade vid de kommunala valen får rösträtt i omröstningen, men ännu bättre vore om även de som uppnått på valdagen givits rösträtt. Detta hade krävt att den kompletterande bestämmelse som ingår i den föreslagna lagen också innehållit en utvidgning av kretsen röstberättigade. har konstaterat att det finns en tydlig majoritet för regeringens förslag på båda de punkter jag här berört. I stället för att nu ta strid om formuleringarna och kretsen röstberättigade väljer jag att fokusera på den kommande folkomröstningen. Av det skälet framför jag inget eget yrkande i detta ärende. Utskottet har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om brevröstning i vissa fall Vem får brevrösta? 1 § Vid ordinarie val eller omval till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige samt vid extra val till , val till och folkomröstning får väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart brevrösta enligt bestämmelserna i denna lag. Vid brevröstning skall bestämmelserna i vallagen (1997:157) tillämpas om inte annat följer av denna lag. Hur brevröstning går till 2 § Den som vill brevrösta skall - för varje slag av val själv lägga in en valsedel i ett valkuvert, - i närvaro av två vittnen lägga de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för brevröst, - klistra igen ytterkuvertet, - försäkra på heder och samvete att valkuvert och ytterkuvert gjorts i ordning på detta sätt och att de gjorts i ordning utomlands respektive ombord på ett fartyg i utrikes fart, - skriva sitt namn och sitt personnummer på ytterkuvertet för brevröst, och - intyga att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 6 §. 3 § När ytterkuvertet för brevröst gjorts i ordning på det sätt som sägs i 2 § skall vittnena på ytterkuvertet - skriftligen intyga att väljaren själv har skrivit under försäkran och att de inte känner till något som gör att innehållet i försäkran inte är riktigt, och - skriva sina adresser. 4 § Ett vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Detsamma gäller sambo eller sambons barn. Hur brevrösten skall skickas 5 § När ytterkuvertet gjorts i ordning på det sätt som sägs i 2 och 3 §§ skall väljaren - lägga ytterkuvertet i ett omslagskuvert för brevröst, - lägga i antingen röstkort eller förtryckt adresskort eller om väljaren inte har tillgång till någotdera ett adresskort som väljaren själv skrivit personnummer och namn på, - klistra igen detta kuvert, - skriva sitt namn och sitt personnummer på omslagskuvertet, och - skicka omslagskuvertet med postbefordran till den centrala valmyndigheten. När brevrösten får göras i ordning 6 § Vid ordinarie val eller omval till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige samt vid extra val till , val till och folkomröstning får ett ytterkuvert för brevröst från utlandet eller från ett fartyg göras i ordning tidigast före valdagen. 7 § Omslagskuvert för brevröst skall vara den centrala valmyndigheten till handa senast dagen efter valdagen. 8 § Den centrala valmyndigheten skall allt eftersom omslagskuverten kommer från utlandet eller från ett fartyg i utrikes fart fortlöpande anteckna hur många omslagskuvert som kommer in till myndigheten och därefter skicka kuverten till valnämnden i den kommun där väljaren finns i röstlängden. skall göra med omslagskuverten 9 § När det kommer ett omslagskuvert för brevröst från den centrala valmyndigheten till valnämnden skall nämnden anteckna detta i ett protokoll. skall förvara omslagskuverten på ett säkert sätt fram till valnämndens sammanträde för preliminär rösträkning enligt 17 kap. vallagen (1997:157). 10 § skall granska omslagskuverten och deras innehåll vid valnämndens sammanträde för preliminär rösträkning enligt 17 kap. vallagen (1997:157). Efter att valnämnden gjort det som sägs i 17 kap. 3-7 §§ vallagen skall nämnden granska omslagskuverten för brevröst. Vid denna granskning skall nämnden göra följande. Räkna antalet omslagskuvert och anteckna i protokollet. Vid denna granskning skall valnämnden kontrollera att omslagskuvert - inte har blivit öppnat efter att det klistrats igen, - har skickats med post från utlandet eller från ett fartyg i utrikes fart, och - inte har inkommit till den centrala valmyndigheten senare än dagen efter valdagen. Öppna de omslagskuvert som uppfyller kraven under 2, ta ut ytterkuvertet och kontrollera att väljarna - har rösträtt i kommunen, - inte har röstat i vallokalen under valdagen, - inte har lämnat ett fönsterkuvert som sägs i 8 kap. 3 § tredje stycket vallagen, och - inte har lämnat fler än ett ytterkuvert för brevröst. 11 § Uppfylls kraven som ställs i 10 § skall valnämnden fortsätta att granska ytterkuvert och kontrollera att det är igenklistrat. Om ytterkuvertet är igenklistrat skall valnämnden vid sin fortsatta granskning kontrollera att väljaren - på ytterkuvertet skriftligen försäkrat på heder och samvete att väljaren själv gjort i ordning valkuvert och lagt det i ytterkuvertet i närvaro av två vittnen och att kuverten gjorts i ordning i utlandet respektive ombord på ett fartyg i utrikes fart, - skrivit sitt namn och sitt personnummer på kuvertet, och - intygat att valkuvert inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 6 §. skall också kontrollera att två vittnen på ytterkuvertet skriftligen intygat att - väljaren själv lagt valkuvert i ytterkuvertet och klistrat igen det, - väljaren själv har skrivit under en försäkran på ytterkuvertet, - ytterkuvertet gjorts i ordning i utlandet respektive ombord på ett fartyg i utrikes fart, och - ytterkuvertet inte gjorts i ordning tidigare än vad som sägs i 6 §. 12 § Uppfylls kraven i 11 § skall valnämnden öppna ytterkuvertet och kontrollera att - det innehåller valkuvert, - väljaren bara gjort i ordning ett valkuvert för varje slag av val, - det inte finns någon obehörig märkning på något valkuvert, och - varje valkuvert uppenbart innehåller en valsedel. 13 § Vid granskningen enligt 10-12 §§ skall valnämnden - lägga de valkuvert som uppfyllt kraven i 10-12 §§ i valurnan för den valkrets och för det val som valsedeln gäller, - markera i röstlängden för det val som valsedeln gäller att väljaren röstat, - lägga de omslagskuvert som inte uppfyllt kraven i 10 § andra stycket 2 i ett särskilt omslag, - lägga tillbaka ytterkuvert eller valkuvert som inte uppfyllt kraven i 10 § andra stycket 3 och i 11 och 12 §§ i sina omslagskuvert efter att valkuvert lagts tillbaka i sitt ytterkuvert och lägga omslagskuverten i ett särskilt omslag, - anteckna valkretsens och kommunens namn och hur många omslagskuvert omslaget innehåller på varje särskilt omslag, och - försegla det särskilda omslaget. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . Folkomröstning om införande av euron 1 Allmänna bestämmelser om folkomröstning 2 Nya och ändrade anslag 4 Bilaga Utskottets lagförslag 9 Förslag till lag om brevröstning i vissa fall 9 2002/03:KU2y Utskottet Utskottet 2002/03:KU2y 2002/03:KU2y Bilaga Utskottets lagförslag Utskottets lagförslag Bilaga 2002/03:KU2y