yttr · GQ05BoU3y · 2003-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 9-16 och 20-38) jämte motioner, allt i de delar som berör utskottets beredningsområde. Utskottet behandlar i detta yttrande propositionens förslag till tilläggsbudget vad avser utgiftsområde 18. Vidare tar bostadsutskottet ställning till förslagen i partimotion 2002/03:Fi17 (c) yrkande 12 (delvis) samt motion 2002/03:Fi18 (m) yrkande 1. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsförändringar på tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 vad gäller anslagen till Statens bostadskreditnämnds förvaltningskostnader, Statens bostadskreditnämnds garantiverksamhet, , samt länsstyrelserna. Däremot avstyrker utskottet regeringens förslag vad gäller bostadsbidragen. Till grund för utskottets ställningstagande i denna del ligger nya beräkningar som visar att de föreslagna regeländringarna avseende bostadsbidragen inledningsvis inte ger den tänkta besparingen. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden beträffande användningen av anslaget till investeringsbidrag för studentbostäder samt åtaganden som belastar anslaget till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Motstående motionsförslag avstyrks. Till yttrandet har fogats en avvikande mening och tre särskilda yttranden. Det förslag om tilläggsbudget för som regeringen lägger fram innebär att statsbudgetens totala omfattning ökar med i förhållande till den beslutade budgeten. För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande innebär dock förslaget en minskning av det totala anslagsbeloppet. Minskningen, som beräknas till , medför att anslagen på utgiftsområdet sammanlagt kommer att uppgå till . Anslagsminskningen uppkommer enligt regeringen genom minskade anslag till 21:1 Bostadsbidrag, 31:3 : Förvaltningskostnader, 31:4 : Garantiverksamhet samt 31:9 . föreslås ökade anslag till 31:8 och 32:1 Länsstyrelserna m.m. Utskottet tar i det följande ställning till förslagen i proposition och motioner i anslutning till respektive anslagspost. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 Regeringen lägger i propositionen fram ett förslag till ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag som i korthet innebär följande. Preliminärt bostadsbidrag betalas fr.o.m. ut med ett månadsbelopp som avrundas nedåt till närmaste jämna femtiotal kronor i stället för, som , nedåt till närmaste hundratal kronor. När det slutliga bostadsbidraget bestäms skall dessutom det belopp under vilket det inte betalas ut eller betalas tillbaka något bidrag (det. s.k. förlåtandeintervallet) höjas . Som ett resultat av regeländringarna bedömer regeringen i propositionen att medelsbehovet på anslag 21:1 Bostadsbidrag kommer att minska med för . Reviderade beräkningar visar dock att någon utgiftsminskning inte uppkommer . Ett genomförande av regeländringar ger i stället ökade utgifter med . Orsaken till detta är i korthet följande. De ändrade avrundningsreglerna för de månatliga utbetalningarna medför en utgiftsökning som den besparing som en höjning av förlåtandeintervallet ger får genomslag med början först . Det bör dock påpekas att de ändrade avrundningsreglerna för de månatliga utbetalningarna sett över tiden inte innebär någon kostnadsökning eftersom en justering sker vid den slutliga avstämningen av bostadsbidragen. Däremot ger ett höjt förlåtandeintervall när det fått fullt genomslag en årlig besparing på . Det finns enligt utskottets mening flera fördelar med det förslag till ändrade regler för bostadsbidragen som regeringen nu lägger fram. En avrundning nedåt av de månatliga utbetalningarna till närmaste femtiotal kronor innebär att bidragstagaren får ett mera rättvisande bostadsbidrag under bidragsåret. I kombination med att förlåtandeintervallet höjs till vid den slutliga avstämningen medför det också att betydligt färre bidragstagare kommer att få tilläggsbelopp eller återbetalningskrav när det slutliga bostadsbidraget fastställs. över tiden ger regeländringarna dessutom, som framgår ovan, en årlig besparing på . tvingas utskottet konstatera att förslaget inledningsvis ger en ökad belastning på statsbudgeten. Som redovisats ovan beror detta på att avrundningen nedåt till närmast femtiotal kronor ger en utgiftsökning , medan den besparing som följer av ett höjt förlåtandeintervall får genomslag med början först . Med avseende på det ansträngda statsfinansiella läget är det enligt utskottets mening mindre lämpligt att nu genomföra de föreslagna regeländringarna. Regeringens förslag avstyrks därför. I ett långsiktigt perspektiv framstår däremot regeländringar som ger större träffsäkerhet och minskade kostnader i bostadsbidragssystemet som angelägna. Det finns enligt utskottets mening mot den bakgrunden skäl för regeringen att återkomma till med förslag med denna innebörd. En förutsättning för detta är dock att eventuella inledningsvisa utgiftsökningar kan finansieras på lämpligt sätt. Regeringen föreslår att anslaget till Statens bostadskreditnämnds förvaltningskostnader skall minskas med för att finansiera ökade utgifter för bostadsrelaterade frågor som handläggs av Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning samt . Enligt regeringens bedömning kan nämnden klara denna minskning utan att det går ut över verksamheten. Förslaget, som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. Anslaget 31:4 : Garantiverksamhet används till att avsätta medel för att täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnad av bostäder inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. Vid en förnyad analys har det enligt regeringen konstaterats att riskerna för förluster är mindre än vad som tidigare antagits och att mindre medel behöver avsättas till ändamålet än vad tidigare bedömningar visat. Regeringen föreslår därför att anslaget skall minskas med . Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del. 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter I propositionen 2002/03:98 Åtgärder för att främja visst bostadsbyggande föreslås en investeringsstimulans för anordnande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. För att säkerställa att berörda myndigheter har den kompetens som behövs för att administrera den nya stödformen krävs det enligt regeringen vissa utbildningsinsatser. Vidare finns det behov av att utvärdera både den nu föreslagna investeringsstimulansen och övriga insatser som har gjorts för att stimulera bostadsbyggandet. Enligt regeringen bör anslag 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter därför få användas till sådana utgifter. Sammantaget bedömer regeringen att utgifterna för utbildning och utvärdering kommer att uppgå till . Enligt motivtexten i motion 2002/03:Fi18 (m) bör investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter upphöra, varför det inte skall användas till andra ändamål. Något formellt förslag till riksdagsbeslut med denna innebörd läggs dock inte fram i motionen. Utgångspunkten för regeringens förslag är en strävan att säkerställa kompetensen i administrationen av den föreslagna investeringsstimulansen för anordnande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Utskottet delar denna strävan. Det är naturligtvis viktigt att de stödformer som utformats för att stimulera produktionen av bostäder kan hanteras på ett så effektivt sätt som möjligt. Det ställer bl.a. krav på tillräcklig utbildning av de handläggande myndigheternas personal. Inte minst gäller detta i en situation där nya stödformer introduceras och där en samordning av olika stöd skall ske. Även enligt utskottets mening bör sålunda studentbostadsstödet kunna användas för utbildningsinsatser av olika slag. Utskottet delar även regeringens uppfattning om att stödet bör få användas för utvärdering av samhällets insatser för att stimulera bostadsbyggande. Ett fördjupat arbete med uppföljning och utvärdering ligger också väl i linje med och utskottens utökade insatser på området. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. I propositionen framhåller regeringen att problem med stranderosion finns i områden med bebyggelse, vägar eller andra anläggningar och att den har inverkan på både samhälls- och privatekonomiska intressen. Enligt regeringens uppfattning behöver mot den bakgrunden en myndighet ha ett tydligt samordningsansvar när det gäller frågor om stranderosion. Regeringen har därför gett () i uppgift att samordna dessa frågor. För att myndigheten skall kunna utföra dessa arbetsuppgifter föreslår regeringen att anslag 31:8 skall ökas med . Finansiering föreslås ske genom att anslag 31:9 minskas med samma belopp. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. bedriver verksamhet i tre divisioner, nämligen Fastighetsbildning, Landskaps- och fastighetsdata samt Uppdragsverksamhet (Metria). Fastighetsbildningsverksamheten finansieras med anslag och avgifter som myndigheten får disponera. Även Landskaps- och fastighetsdata finansieras med både anslag och avgifter. Uppdragsverksamheten, som tillgodoser allmänhetens behov av service i fråga om fastighetsinformation m.m., finansieras däremot helt och hållet med avgifter som myndigheten får disponera. Regeringen anser att de avgifter som uppbärs för information från Landskaps- och fastighetsdatadivisionen skall täcka en större andel av kostnaderna för verksamheten än vad som är fallet. Därigenom kan anslag 31:9 minskas med . Dessutom skall anslaget minskas med för att finansiera ökningen av anslaget till SGI. Sammantaget föreslår regeringen att anslag 31:9 skall minskas med . De finansieringsprinciper som lagt fast för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten innebär att användarna av fastighets- och landskapsinformation i ökad utsträckning skall bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling av informationssystemen. Utskottet tillstyrker mot bakgrund härav regeringens förslag. Enligt vad utskottet erfarit innebär förslaget att verksamhet avseende fastighetsinformation fortsättningsvis till övervägande del kommer att finansieras av användarna och således bli en i princip avgiftsfinansierad verksamhet. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag har beslutat om fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag (prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160). inrättades 2002 för detta ändamål. I statsbudgeten finns för ändamålet uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har däremot inte lämnats. Enligt regeringen är det viktigt att myndigheten kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Ett bemyndigande begärs därför att för anslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag få göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2003. Med hänvisning till att bör avskaffas föreslås i partimotion 2002/03:Fi17 yrkande 12 i motsvarande del minskat anslag under utgiftsområde 18 med . Enligt vad utskottet erfarit avser förslaget såväl en nedläggning av som en omedelbar avveckling av anslaget till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Av besparingen faller på anslag 31:13 och genom indraget anslagssparande på anslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Stöd till kommuner som dragit på sig ekonomiska problem på grund av sin hantering av det kommunägda bostadsbeståndet får enligt motion Fi18 (m) inte utformas så att det snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Omstruktureringar måste ske på marknadsmässiga grunder. Enligt motionens yrkande 1 bör regeringen därför inte ges det begärda bemyndigandet. Som framgår av redovisningen i propositionen fattade 2002 beslut om inriktningen av stödet till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. inrättades också för att bl.a. administrera verksamheten. En förutsättning för att nämnden skall kunna bedriva sin verksamhet på det sätt som beslut förutsätter är naturligtvis att den förfogar över erforderliga ekonomiska medel. Även enligt bostadsutskottets mening bör sålunda ge regeringen det begärda bemyndigandet. Regeringens förslag tillstyrks sålunda. Det motstående förslaget i motion 2002/03:Fi18 (m) yrkande 1 avstyrks. Länsstyrelserna i län och har utsetts till förvaltningsmyndigheter för gemenskapsinitiativprogrammen och . Delar av de administrationskostnader som detta ger upphov till finansieras av . Därutöver anser regeringen att de två myndigheterna behöver tillföras vardera för att kunna administrera dessa två program. Regeringen föreslår därför att anslag 32:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Finansieringen sker enligt förslaget genom en minskning med motsvarande belopp av det under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Regeringens förslag tillstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: ()*, (), (), (), de ()*, ()*, (), (), ()*, (), ()*, (), (), ()*, () och (). *Ledamoten har ej deltagit i beslutet. 31:13 samt 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag () anser: Samhällsplanering och bostadspolitik har sin grund direkt i människors vardag. Det är fråga om sådant som möjligheten att hitta en bostad då man skall flytta hemifrån eller arbeta på annan ort, upplevelsen av segregation och utanförskap eller känslan av trygghet eller otrygghet i bostadsområdet. Bostadsfrågorna är helt enkelt så viktiga att medborgarnas trygghet och tillit till samhället äventyras om politikerna inte tar sin del av ansvaret. Det är dagens bostadssituation ett tydligt exempel på. Regeringens bostadspolitik har lett till bostadsbrist eller bostadsöverskott beroende på var man befinner sig i landet. Orsakerna till detta är främst den obalans som råder mellan vilka beslut som fattas på nationell nivå och vilka beslut som fattas på lokal nivå. Vad som fordras är en hållbar bostadspolitik som kan möta människors behov och de skilda förutsättningar som råder i olika delar av landet. Regeringens nu aktuella förslag går stick i stäv mot dessa grundläggande utgångspunkter. Vi har från således motsatt oss såväl inrättandet av som att statliga medel anslås för omstrukturering av kommunala bostadsbolag. Lösningen ligger inte i att statsmakterna centralt bestämmer hur kommunerna skall sköta sina bostadsföretag. Vad som fordras är i stället en ökad frihet. Den grundläggande orsaken till problemen i de kommunala bostadsföretagen är i själva verket att kommunerna inte har tillåtits att ta sitt ansvar för hur den lokala bostadspolitiken skall bedrivas. I stället för att låta de lokala behoven och förutsättningarna få genomslag har statsmakterna genom regleringar och påbud och olika former av stöd sökt styra alla kommuner i samma riktning. Dessa problem löses naturligtvis inte genom en statlig nämnd som skall bestämma hur den enskilda kommunen skall agera för att kunna omstrukturera sitt kommunala bostadsföretag. Hur detta skall genomföras måste beslutas i kommunen med utgångspunkt i de behov och förhållanden som råder där. Mot den nu beskrivna bakgrunden bör enligt min mening avskaffas och anslaget till omstrukturering av kommunala bostadsföretag avvecklas och återstående medel dras in. Den besparing som härigenom uppkommer kan beräknas till sammanlagt . Av besparingen faller på anslag 31:13 och resterande på anslag 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker jag förslaget i partimotion 2002/03:Fi17 yrkande 12 i denna del. Regeringens förslag avstyrks. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (m) de (), () och () anför: Moderata samlingspartiet tar inte ställning till regeringens förslag till tilläggsbudget. Då beslutat innevarande års budget har vi vare sig möjlighet eller anledning att arbeta om denna eller åter redovisa hela vårt budgetförslag trots att om detta blivit beslut hade nuvarande problem med skenande utgifter inte förelegat. De partier som bildade riksdagsmajoritet får nu ta det fulla ansvaret för de förändringar som föreslås för att hålla utgifterna under taken. På vissa områden i tilläggsbudgeten har vi en annan syn på vad som skall göras och ger därför i motion 2002/03:Fi18 (m) förslag på andra åtgärder inom bostadsutskottets beredningsområde. Även om vi nu inte deltar i beslutet om tilläggsbudget vill vi i korthet redovisa innebörden av dessa förslag. Tilläggsbudget för utgiftsområde 18 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Det är vår principiella uppfattning att all bostadsproduktion bör ske utan subventioner. Som bl.a. och Statskontoret konstaterat är effekterna av stöd osäkra, och ett kostnadseffektivt byggande förutsätter inte något stöd. Vi kan se att decennier av regleringar och subventioner har resulterat i en icke fungerande bostadsmarknad för hyresrätter. Vad som erfordras är i stället enkla och långsiktiga spelregler som ger förutsättningar för en bostadsproduktion som svarar mot den efterfrågan och de behov som finns. Vi anser mot den nu beskrivna bakgrunden att investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studenter bör upphöra och således inte skall användas till andra ändamål. 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Enligt vår mening får inte stöd till kommuner som har dragit på sig ekonomiska problem på grund av sin hantering av det kommunägda bostadsbeståndet utformas så att det snedvrider konkurrensen på bostads- och lokalmarknaderna. Utgångspunkten måste vara att stödet går till kommuner som uttömt sina resurser genom att ta ansvar för bostadsbolaget, men ändå har kvarvaran Omstruktureringar av kommunala bostadsbolag skall ske på marknadsmässiga grunder. Olika intressenter skall kunna förvärva delar av eller hela kommunala bostadsföretag i kris. Vi avser liksom i tidigare budgetförslag anvisa ett avsevärt lägre belopp för omstrukturering av kommunala bostadsföretag under utgiftsområde 25 . Något bemyndigande att ingå nya förpliktelser avseende kostnader för omstrukturering av kommunala bostadsbolag bör därför inte medges regeringen. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (fp) () och () anför: hade som väl är känt ett annat budgetalternativ . Detta innehöll både lägre utgifter och skatter, en lång rad radikala förslag till reformer av arbetsmarknad, integrationspolitik och socialförsäkringar. Ett omfattande program för att få ned sjukfrånvaron med insatser för att människor skall få ihop "livspusslet", insatser för att öka vård och rehabilitering och med större krav mot överutnyttjande av systemen. budgetalternativ innehöll en budgeteringsmarginal på 11 miljarder. Tyvärr valde majoritet av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att rösta ned detta förslag . Det är nu enligt vår uppfattning samma majoritet som får ta ansvar för att rädda situationen med sin egen dåligt underbyggda budget . Vi är givetvis alltid, och , beredda att ta över ansvaret för . I den situation att får ta över regeringsansvaret har vi att utgå från verkligheten så som den ser ut. Det var därför vi i valrörelsen reviderade våra egna förslag över vad som var möjligt. Skulle vi därför få möjligheten att ta över ansvaret för landet skulle vi omgående genomföra utgiftsbegränsningar och besparingar så att utgiftstaket kunde hållas i avvaktan på att mera genomgripande systemreformer som ökar tillväxten och minskar kostnader för sjukfrånvaro och arbetslöshet får ekonomiska effekter. tar heller inte i detalj ställning till de förslag regeringen och deras stödpartier lägger fram som förändringar i deras egen budget. Vi har enligt riksdagsordningen inte heller utrymme att föreslå förändringar av andra anslag än de av regeringen nu aktualiserade. Inför årets budget beträffande utgiftsområde 18 föreslog ett anslag som totalt för utgiftsområdet låg ca två miljarder lägre än regeringens, bl.a. ansåg vi att anslagen 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter, 125 miljoner och 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag, 30 miljoner inte skulle beviljas. Vi står givetvis fast vid den uppfattningen och anser därmed att en förändring där anslag 31:7 får användas för annat ändamål och ett bemyndigande på 150 miljoner för åtaganden inom anslag 31:14 inte skall medges. I stället krävs det en ny inriktning för bostadspolitiken för att lösa de problem som finns. har föreslagit bl.a. följande åtgärder för att öka bostadsbyggandet: Planprocessen måste revideras. Byggkonkurrensen måste bli bättre och måste få mer resurser. Hyressättningen måste reformeras. Uthyrning av studentrum skall vara skattefri. Billiga studentlägenheter bör kunna byggas industriellt. Det behövs långsiktiga spelregler. Vi föreslår tredimensionell fastighetsbildning och ägarlägenheter. Det behövs mer forskning. Fastighetsskatten måste sänkas eller avvecklas. En generell översyn av mervärdesskattesatserna är nödvändig. Tilläggsbudget avseende utgiftsområde 18 (kd) () anför: förordade i parti- och kommittémotioner ett komplett och sammanhängande budgetalternativ för . Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Av samma skäl deltar vi inte heller i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för , den nu föreliggande tilläggsbudgeten (nr 1). Tilläggsbudgeten är Socialdemokraternas försök att hantera alla egna felbudgeteringar som gjordes . Därtill gäller att det inte finns någon möjlighet för oppositionspartierna att yrka på förändringar på andra anslag än dem regeringen tar upp, eftersom den typen av förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varpå följer att det inte är meningsfullt för oss att delta i behandlingen av Socialdemokraternas felbudgeteringar. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har för ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande den del av vår politik som för rör utgiftsområde 18 och som skulle ha gällt om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor 2003 Regeringens föreslagna ram 9 482 21:1 Bostadsbidrag. Förbättringar för barnfamiljer: 605 1. Bort med individuella inkomstgränser i bostadsbidraget 2. Höjt bostadsbidrag med /barn 31:1 administration -7 31:2 Räntebidrag. Inga nytillskott -186 31:9 . Effektivisering -22 31:11 Bostadsinvesteringar för ekologisk hållbarhet -50 31:12 Investeringsbidrag för hyreslägenheter 1 -150 31:13 -10 31:14 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag -30 Nytt anslag: Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott 30 Summa anslagsförändringar 180 totala ram 9 662 1Eget alternativ i form av skattereduktion motsvarande halverad byggmoms. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas.