yttr · GQ05SfU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Fi256 yrkandena 15 och 16, Fi233 yrkande 6, Fi286 yrkandena 18-20 och Fi234 yrkandena 11 och 12. Motion om höjning av det allmänna grundavdraget I motion Fi230 (s, v, mp) yrkande 12 begärs beträffande det allmänna grundavdraget bl.a. en höjning av det lägsta skiktet från till av prisbasbeloppet. Med anledning härav finner utskottet anledning att anföra följande. som en person har varit försäkrad och har haft inkomster här i landet som är pensionsgrundande, skall hans eller hennes pensionsgrundande inkomst fastställas. Detta gäller dock endast om summan av de inkomster som är pensionsgrundande uppgått för till och till av det för intjänandeåret gällande prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Allmän pensionsavgift tas ut för finansiering av försäkringen för inkomstpension och tilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avgiften betalas av den enskilde och beräknas på ett underlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna inte överstiger 8,07 inkomstbasbeloppet. Avgiften utgör av avgiftsunderlaget. Avgiften betalas inte av den vars inkomster för året understiger vid taxering och därefter av prisbasbeloppet. Statlig ålderspensionsavgift tas ut för finansiering av försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Avgiften betalas på vissa socialförsäkringsersättningar m.m. till den del dessa ersättningar tillsammans med övriga pensionsgrundande inkomster inte överstiger 8,07 inkomstbasbelopp. Dessutom skall statlig ålderspensionsavgift betalas på pensionsgrundande belopp (fiktiv inkomst som grundar pensionsrätt bl.a. för föräldrar till små barn) och på inkomstrelaterad ålderspension och inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 8 kap. lagen om allmän försäkring . Avgiften betalas inte på ersättningar och inkomster som för understiger och därefter av prisbasbeloppet. Enligt nuvarande bestämmelser i lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgifter är bl.a. fysisk person skyldig att lämna självdeklaration när hans eller hennes intäkter av tjänst och av aktiv näringsverksamhet under beskattningsåret uppgått till sammanlagt och fr.o.m. nästa beskattningsår av prisbasbeloppet. Det innebär att inkomster som understiger denna gräns inte läggs till grund för taxering. En höjning av det allmänna grundavdraget från till av prisbasbeloppet bör få till följd att gränsen för skyldigheten att lämna självdeklaration och kontrolluppgift skall höjas till av prisbasbeloppet. Därmed kommer inkomster som understiger denna gräns inte att läggas till grund för taxering. Eftersom taxeringen tjänar som underlag för beräkning av avgifter och av pensionsgrundande inkomst tvingas utskottet konstatera att ett höjt allmänt grundavdrag medför, förutom att den nedre inkomstgränsen för betalning av allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift måste höjas i motsvarande mån, att detsamma gäller för gränsen för fastställande av pensionsgrundande inkomst. Utskottet har i yttrande 2001/02:SfU1y kommenterat då föreslagna ändringar av den pensionsgrundande inkomsten och pensionsavgifter till följd av en höjning av det allmänna grundavdraget till av prisbasbeloppet. Utskottet ansåg det olyckligt om en annars vällovlig skatteväxling ledde till att enskilda personers ålderspension påverkades. Även om förslagen innebar att pensionsavgift inte skulle betalas om inkomsterna understeg detta belopp, kunde förändringar av grundavdraget och därmed deklarationsskyldigheten medföra att enskilda personer fick svårt att bilda sig en uppfattning om vilka inkomster som skulle komma att läggas till grund för den framtida pensionen. Utskottet godtog dock regeringens förslag om höjd gräns för fastställande av pensionsgrundande inkomst liksom förslagen avseende pensionsavgifterna. Om ytterligare höjning av det allmänna grundavdraget skulle bli aktuell, fanns det, enligt utskottets mening, skäl att överväga om den indirekta kopplingen mellan ett höjt grundavdrag och den nedre gränsen för att fastställa pensionsgrundande inkomst kan bibehållas. Med detta påpekande tillstyrkte utskottet regeringens förslag till ändringar i lagen om allmän pensionsavgift, lagen om inkomstgrundad ålderspension och lagen om statlig ålderspensionsavgift. Enligt utskottets mening bör en höjning av det allmänna grundavdraget från till av prisbasbeloppet medföra att antar motsvarande följdändringar vad avser pensionsgrundande inkomst, allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift. Utskottet anser vidare att regeringen bör överväga om den indirekta kopplingen mellan ett höjt grundavdrag och den nedre gränsen för att fastställa pensionsgrundande inkomst skall bibehållas. Det sistnämnda bör ges regeringen till känna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Moderata samlingspartiet anser att anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna bör upphöra och att andra metoder som är effektivare och bättre skall prövas. Vi menar att en av de viktigaste uppgifterna är att skapa social och geografisk rörlighet i det svenska samhället. Detta kan uppnås bl.a. genom att bostadsmarknaden och arbetsmarknaden avregleras. Anslaget Inte-grationsåtgärder bör avvecklas och medel till organisationer som arbetar mot bl.a. rasism och diskriminering bör istället distribueras genom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg. Vi motsatte oss att ett särskilt integrationsverk inrättades och anser att verket skall läggas ned. Anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Anslaget Hemutrustningslån kan minskas genom ändrade regler. Slutligen föreslår vi att anslaget till ökas. Målet bör vara att väntetiden för beslut om uppehållstillstånd uppgår . Vi föreslår i enlighet med motion Fi231 yrkandena 5 och 6 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering har ökat dramatiskt . Till skillnad från regeringen anser vi att sjukfrånvaron inte kan minskas enbart genom åtgärder på arbetsplatserna. Ersättningsnivåer och karensdagar har historiskt sett visat sig påverka antalet ersatta sjukpenningdagar. Vi föreslår att en andra karensdag införs den åttonde frånvarodagen. Vi anser att utbildningen av läkare i försäkringsmedicin behöver förbättras. Det av regeringen föreslagna resurstillskottet på är otillräckligt, och vi tillför därför RFV ytterligare för sådan utbildning. Vi föreslår vidare att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på ett genomsnitt av de två föregående årens inkomst och att sjukskrivningar till följd av trafikskador bryts ut ur sjukpenningförsäkringen och i stället förs över till trafikförsäkringen. För att ge försäkringskassorna möjlighet att upphandla rehabiliteringstjänster av annat landsting än det egna, av privata företag eller vid behov utomlands föreslår vi att , utöver vad regeringen föreslagit, tillförs försäkringskassorna för detta ändamål. Genom ökade kontrollinsatser kan enligt vår mening antalet felaktiga förtidspensioneringar minska och fler människor återvända till arbetslivet. Vi motsätter oss de nya lägre beviskraven i arbetsskadeförsäkringen och anser i stället att ett arbetsskadeobligatorium bör införas för arbetsgivare. Arbetsgivare kan då teckna en privat arbetsskadeförsäkring som premiesätts efter de risker olika verksamheter skapar. Detta leder till att arbetsgivare får ökade incitament att förebygga arbetsskador. Vidare motsätter vi oss en höjning av taket i sjukförsäkringen och föreslår att sjuk- och rehabiliteringspenning utges för lönedelar upp till 7,5 inkomstbasbelopp. I enlighet med motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslår vi en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Vi anser att av bostadskostnaden mellan och skall kunna läggas till grund för det generella bostadstillägget. Enligt vår uppfattning har utformningen av bostadstillägget verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. För pensionärer med full BTP innebär förslaget som mest en försämring med . Detta kompenseras av förslag om höjning av grundavdraget, vilket innebär att en pensionär med garantipension får ca 130 och mer efter skatt 2003 respektive 2004. Vi föreslår i enlighet med motion Fi231 yrkandena 5 och 6 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramarna för budgetåren 2003 och 2004 med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vi anser att statens stöd till familjer och barn präglas av alltför mycket detaljreglering och vill återge barnfamiljerna valfriheten. Det görs bäst genom att barnfamiljerna får mer pengar att fritt förfoga över. Vi föreslår därför, utanför politikområdet, att ett grundavdrag införs i den kommunala beskattningen på per barn 2003. För att främja valfriheten motsätter vi oss dessutom den redan införda extra mamma/pappamånaden i föräldraförsäkringen. Vidare motsätter vi oss regeringens aviserade höjning av taket i föräldraförsäkringen. Vi anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen skall baseras på de två föregående åren. Underhållsstödet bör ses över. Vi tillför medel för att adoptionsbidrag skall kunna utges av kostnaden för adoptionen av ett barn, dock högst . Medel avsätts för en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. föreslår vi att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall, enligt vårt förslag, utgå med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja denna barnomsorgspeng när barnet fyller , anser vi att de tre extra garantimånaderna i föräldraförsäkringen kan avskaffas . Vi föreslår i enlighet med motion Fi231 yrkandena 5 och 6 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med . Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna inom stödområde A är en form av regionalpolitik som är att föredra framför bidragspolitik. Vi anser emellertid att fler branscher i stödområdet bör få sänkta avgifter, såsom jordbruk, vattenbruk och fiske. Med det anförda anser vi att motionerna Fi287 yrkande 39 och Fi231 yrkande 4 bör tillstyrkas. och (båda fp) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anser att en dominerande del av de projekt som finansieras inom anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte haft en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda och anser därför att anslaget bör upphöra. Vi anser också att kan minska i omfattning. Dessutom bör tillföras och anslaget Offentligt biträde tillföras . Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden förkortas handläggningstiderna och kostnaderna för mottagande av asylsökande minskar. Vi föreslår i enlighet med motion Fi231 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Om inte ökningen av sjukskrivningar och förtidspensioneringar kan stoppas och pressas tillbaka är det enligt vår uppfattning ett hot mot hela välfärdssystemet. Genom att tillföra försäkringskassorna , utöver vad regeringen har föreslagit, för inköp av rehabiliteringstjänster kan utgifterna för sjukfrånvaron minska i förhållande till vad som är möjligt med regeringens förslag. Vidare tillför vi försäkringskassorna för åtgärder mot felaktiga utbetalningar. En finansiell samordning mellan bl.a. och sjukvården för att korta ned sjukskrivningstider och få bort vårdköer är också en viktig åtgärd för att komma till rätta med problemet med den ökande sjukfrånvaron. av bl.a. sjukpenningmedlen bör avsättas för sådan finansiell samordning. Vi anser att de sjukpenningkostnader som trafiken förorsakar bör bekostas av trafikförsäkringen. kompenserar vi individerna för de ökade trafikförsäkringskostnaderna genom en skattereduktion. Vi vill också att närståendepenningen förbättras genom att antalet dagar utökas från nuvarande . I syfte att hålla tillbaka kostnaderna föreslår vi att höjningen av taket i sjukförsäkringen skjuts upp till . Vi föreslår i enlighet med motion Fi232 yrkandena 6 och 7 en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Enligt vår mening bör tiden för omställningspensionen för efterlevande utan barn utökas redan från . Vi anser vidare att fritidsfastigheter inte skall ingå i årsinkomsten vid beräkning av bostadstillägg. Vi föreslår i enlighet med motion Fi232 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn För oss liberaler är det oerhört viktigt att ansvaret för hem och familj delas lika mellan föräldrarna. I vår strävan att få fler pappor att ta ut sin föräldraledighet vill vi därför införa en jämställdhetsbonus. Den innebär att en högre ersättning, , utgår för som den ena föräldern tar ut och som motsvaras av en månad som den andra föräldern också tar ut. Vi anser även att taket i föräldraförsäkringen bör höjas, dock först . Enligt vår mening kan besparingar göras inom anslaget underhållsstöd, bl.a. genom att det gemensamma föräldraansvaret markeras och genom att rätten till bidrag minskar för vårdnadshavare med goda inkomster. Ytterligare besparingar inom utgiftsområdet kan göras genom att åtgärder vidtas mot felaktiga utbetalningar. Utanför utgiftsområdet föreslår vi en skattereduktion för barnfamiljer med ca och barn. För att ge barnfamiljerna större frihet föreslår att ett barnkonto på per barn införs 2004 för barn i förskoleåldern. Då kan besparingar göras genom att garantidagarna avskaffas. Vi föreslår i enlighet med motion Fi232 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och en ökning med 2004. Vi anser att underlaget för den 5-procentiga nedsättningen av socialavgifterna skall höjas vad avser arbetsgivaravgifterna till och vad avser egenavgifterna till till en sammanlagd kostnad av och . Med det anförda anser vi att motionerna Sk382 yrkande 25 och Fi232 yrkande 4 bör tillstyrkas. () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Projekt som finansieras inom anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna har kritiserats bl.a. för att det inte haft avsedd verkan. anser att anslaget bör upphöra och att de generella statsbidragen till kommunerna i stället bör öka. Vi menar vidare att bör läggas ned från . Vissa av verkets uppgifter bör i stället övertas av samt Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. anslag ökas därför med . DO bör tillföras ytterligare medel för att kunna få en central roll i arbetet mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. För detta ändamål ökas DO:s anslag med . I samband med detta avslås de projektmedel som utgår till lokala och regionala diskrimineringsombudsmän. Inom ramen för utgiftsområdet föreslår vi att inte skall pröva uppehållstillstånd för adopterade samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd i . Detta innebär ett ekonomiskt utrymme om som kan användas till att förkorta handläggningstiderna för asylsökande. Vidare avser att använda de som finns inom ramen för sysselsättning av invandrare till en projektverksamhet med jobbguider. Slutligen anser vi att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner bör avskaffas och att stödet i stället skall bestå av en utvecklingspeng. Medel för detta tillförs utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Vi föreslår i enlighet med motion Fi233 yrkandena 8 och 9 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den minskning av anslaget till rehabilitering som skett har lett till att försäkringskassorna tvingats omfördela sina resurser till att i princip enbart betala ut sjukpenning. Insatserna för rehabilitering har därmed fått stå tillbaka. Trots att antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionerade ökat mycket kraftigt har regeringen varit handlingsförlamad. regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. Enligt vår uppfattning bör den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkandet SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag genomföras från . En ökad totalkostnad reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslår vi att ytterligare en karensdag införs i sjukersättningssystemet som högriskskyddet bibehålls. Vidare förslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på snittinkomsten som skattepliktiga förmåner och semesterersättning görs SGI-grundande. Vi avvisar den aviserade höjningen av taket i sjukförsäkringen bl.a. mot bakgrund av regeringens prognoser om den ekonomiska utvecklingen . Vidare förespråkar vi en ny modell för trafikförsäkringen där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Den besparing som uppstår återförs delvis till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt. Vi vill också avskaffa systemet med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar och föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och som administreras av RFV. RFV:s anslag ökas därför med 2003. Slutligen föreslår vi att RFV får ett sparkrav på . I enlighet med motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslår vi en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Enligt vår mening bör tiden för omställningspensionen för efterlevande utan barn utökas redan från . Vi anser vidare att fritidsfastigheter inte skall ingå i årsinkomsten vid beräkning av bostadstillägg. arbetar för att pensionerna för de sämst ställda pensionärerna skall öka med motsvarande (före skatt) jämfört med nivån 2002. kommer de sämst ställda pensionärerna att få en högre pension med anledning av den pensionsreform som står bakom. Dessutom kommer vårt grundavdrag att förstärka det ekonomiska utrymmet ytterligare för dem med lägst pension. Sammantaget innebär det nya pensionssystemet och skattesänkning att pensionerna för dem med lägst pension förbättras med ca efter skatt eller ca före skatt. har avsatt ett budgetutrymme för att kunna ta det sista steget för att uppnå en förbättring med totalt före skatt. Vi föreslår i enlighet med motion Fi233 yrkandena 8 och 9 en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn framhåller familjens rätt att själv avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. För att möjliggöra detta föreslår vi att ett barnomsorgskonto på för barn som fyller införs från . Kontobeloppet, som inte skall vara skattepliktigt, föreslås trappas ned i förhållande till hur barnet har kommunalt finansierad barnomsorg. Maximalt föreslås att skall kunna tas ut. Vi anser vidare att föräldraförsäkringen måste stärkas ytterligare. Vi föreslår därför att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs från dagens per dag till per dag 2003 och till per dag 2004. För att av alla heltidsarbetande skall omfattas fullt ut av föräldraförsäkringen vill vi höja taket från dagens 7,5 prisbasbelopp till 11 prisbasbelopp. För att även låg- och medelinkomsttagare skall få del av höjningen föreslår vi dessutom att ersättningsnivån höjs från till . Såväl höjningen av taket som ersättningsnivån föreslås gälla från . Den sjukpenninggrundande inkomsten bör, enligt vår mening, beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomst, vilket leder till minskade kostnader för föräldraförsäkringen. Vidare föreslår vi att per barn och år införs för barn mellan . föreslås ersätta den nuvarande kontaktdagen och skall utbetalas med det föreslagna beloppet enligt grundnivån. Till förmån för barnomsorgskontot som föreslås inträda efter föräldraförsäkringens första år slopas de samt den extra mamma/pappamånaden. Jämfört med dagens system ger det skattefria barnomsorgskontot bättre ekonomiska förutsättningar för den som önskar förlänga sin föräldraledighet efter . Barnomsorgskontot kan dessutom användas till att förkorta arbetstiden när barnen är små. föreslår vidare att vårdbidrag skall utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn och anslår för detta ändamål. föreslår en höjning av barnbidraget från till för barn mellan . Vi föreslår i enlighet med motion Fi233 yrkandena 8 och 9 en, i förhållande till regeringens förslag, ökning av utgiftsramen för med och för med . Vi anser att arbetsgivaravgifterna skall sänkas på lönesummor . För egenföretagare bör den nedsättningsberättigade lönesumman utökas till . För att kunna genomföra reformer anser vi att vissa sociala avgifter skall höjas på kort sikt. Således anser vi att sjukförsäk ringsavgiften skall höjas med anledning av införande av en andra karensdag, att föräldraförsäkringsavgiften skall höjas med anledning av höjda förmåner inom föräldraförsäkringen och att den allmänna löneavgiften skall höjas med anledning av växling mot lägre inkomstskatt. Med det anförda anser vi att motionerna Sk383 yrkande 5, Fi233 yrkande 6 och Fi256 yrkandena 15 och 16 bör tillstyrkas. () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anser att det bör göras en engångsvis indragning av anslagssparande på anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna bör avvecklas. Vi anser att det bör göras besparingar på i administration. Vidare anser vi att förkortade handläggningstider vid flyktingmottagandet och ökade insatser för att få människor i arbete möjliggör stora besparingar inom utgiftsområdet. Slutligen anser vi att bör avvecklas och att asylärendena bör överföras till förvaltningsdomstolarna. Vi föreslår i enlighet med motion Fi234 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Det finns enligt vår uppfattning all anledning att kritisera regeringens passivitet vad gäller att komma till rätta med den ökande sjukfrånvaron. Vi menar att det behövs ytterligare åtgärder för att öka incitamenten för både arbetsgivare och att aktivt arbeta mot ohälsan. Erfarenheter från försöksverksamhet visar att en offensiv användning av sjukförsäkringsmedel till rehabilitering betalar sig om genom minskade sjukskrivningar. Vi föreslår därför att sjukpenning växlas mot rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd och att medel avsätts till finansiell samordning mellan lokala aktörer. Vidare föreslår vi att förslag i kommittébetänkande SOU 2000:78 genomförs. För att möjliggöra en rimlig levnadsstandard vill vi införa en grundpenning på per dag i sjukförsäkringen. Därtill anser vi att den sjukpenninggrundande inkomsten bör baseras på historisk inkomst. Vi motsätter oss den aviserade höjningen av taket i sjukförsäkringen liksom de ändrade bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen och anser slutligen att en besparing kan göras inom socialförsäkringsadministrationen på