yttr · GQ05SkU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i budgetpropositionen Till har berett övriga utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen i vad avser den eko-nomiska politiken och förslaget till statsbudget för , utgifter-nas fördelning på utgiftsområden, beräkningen av statsinkomsterna, förslaget till utgiftstak för staten 2002-2004 och låneramarna (yrkandena 1-15 och 27-38), jämte motioner. Utskottet tillstyrker förslagen i budgetpropositionen och motion Fi230 av m.fl. (s, v, mp) och föreslår att regeringens beräkning av stats-budgetens inkomster för godkänns med vissa ändringar. En grön skatteväxling med en omslutning på genomförs och innebär att en sänkning av inkomstskatten för låg- och medelinkomstta-gare finansieras med höjningar av koldioxidskatten, elskatten, avfallsskatten och naturgrusskatten. Inkomstskatten sänks genom att grundavdraget förstärks för inkomster . Startnivån för grundavdraget höjs till och det för-höjda grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare breddas och höjs ytter-ligare. I detta skikt kan grundavdraget höjas med . Föränd-ringarna gäller fr.o.m. och omfattar även pensionärer. Den gröna skatteväxlingen innebär att koldioxidskatten på bränslen höjs . Drivmedel kompenseras genom sänkt energiskatt om det går och undantas annars. Tillverkningsindustrin och jord-, skogs- och vatten-bruks-näringarna kompenseras via koldioxidskatterabatten. Vidare höjs energi-skatten på el med per kWh. Till detta kommer en indexuppräkning av skatte-satserna för bränslen och el. Avfallsskatten höjs från till per ton. Utskottet bedömer att behovet av en skatt på förbränning av avfall i syfte att få en mer balanserad utveckling på avfallsområdet bör analyseras och utgår ifrån att regeringen presenterar resultatet av en sådan analys i kretsloppspropositionen . Naturgrusskatten höjs per ton. Utskottet anser emellertid att det är osäkert om höjningen är tillräcklig för att nå det nationella målet om en förbrukning på och utgår ifrån att regeringen senast återkommer med de ytterligare höjningar som behövs för att målet skall nås. Beskattningen av kraftvärmeverken läggs om i avvaktan på att de nya ned-sättningsreglerna för industrin blir klara. Omläggningen innebär att värme som produceras i ett kraftvärmeverk skall omfattas av samma rabatt som gäller för tillverkningsindustrin, att turordningsreglerna för använt bränsle ersätts med en proportionering och att avdraget för el som förbrukas i den egna verksamheten fasas ut. En förutsättning för beslut i denna del är dock att kommissionen godkänner förändringarna. Biobränslenas konkurrenskraft upprätthålls bl.a. genom den handel med certifikat för biobränsleproducerad el som införs . Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att de sammanlagda effekterna av dessa förändringar, särskilt på kort sikt, är svår-bedömda och om att regeringen noga bör följa utvecklingen och snabbt åter-kommer till med förslag till ändringar i beskattningen eller reglerna för certifikatshandeln om effekterna inte skulle bli de eftersträvade. Utskottet framhåller i tillkännagivandet också att det är angeläget med tydliga konse-kvensredovisningar på detta område. Utskottet tillstyrker att hos regeringen begär ett förslag om ROT-avdrag för miljöförbättrande åtgärder på bostäder med en finansiell ram på . Avdraget skall medges vid inkomsttaxeringen 2004-2006. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det bör prövas om en skattelättnad för byggande av studentbostäder, pensionärsbostäder, m.m. kan lämnas via mervärdesskatten. En minimiskatt för lågpriscigaretter införs och privatinförselkvoterna för alkoholdrycker höjs vid årskiftet. Vissa tidsbegränsade skatteundantag för-längs. Det fasta beloppet om skall gå till kommunerna även vid inkomsttaxering och skattefriheten för vissa sjömän i internationell trafik skall också gälla vid inkomsttaxering. Kalk- och cementindustrins övergångsregler förlängs liksom skattereduktionen för bredbandsinstal-lation och jämkningsregeln vid förmånsbeskattning av viss miljövänliga bilar. När det gäller statsbudgetens utgifter behandlar utskottet utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet biträder regeringens för-slag till utgiftsram och förslaget om preliminär utgiftsram . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo-kratiska regeringen och . Efter fortsatta förhandlingar har den socialdemokratiska regeringen, och träffat över-enskommelse om de förändringar och ytterligare förslag som framgår av motion Fi230 av m.fl. (s, v, mp). Överenskommelsen innebär att regeringen, och står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de föreslagna och aviserade skatteförändringar som redovisas i dessa dokument. I det följande behandlar utskottet förslagen på skatteområdet under rubri-ken Statsbudgetens inkomster och förslagen om utgiftsramar för Skatt, tull och exekution och 2004 under rubriken . Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker Moderata samlingspartiets, libera-lernas, och förslag om inrikt-ning av skattepolitiken. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I propositionen anförs (avsnitt 1.7) att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och att de skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Fortsatta reformer för rättvisa och tillväxt går före skattesänkningar. Om det finns utrymme för skattesänkningar kommer förbättringar för löntagare och småföretag att prioriteras. Regeringen kommer att föreslå att det fjärde och sista steget i den pågå-ende reformeringen av inkomstbeskattningen genomförs under mandatperio-den om det statsfinansiella läget tillåter detta. Reformen har en god fördel-ningsprofil eftersom den är inriktad på låg- och medelinkomsttagarna. Det är vidare angeläget att förbättra de skattemässiga villkoren för företa-gen. Regeringen vill genomföra en förändring av reg-lerna om tjänste- och kapitalbeskattningen av småföretagsägares inkomster (de s.k. 3:12-reglerna) i syfte att öka avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag och/eller expanderar sin verksamhet. Regeringen avser även att ändra reglerna så att fler företag får lägre skatt vid generationsskiften. Beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar bör avskaffas och arbetet med denna förändring fortgår. En parlamentarisk kommitté utreder fastighetsskatten, förmögenhets-skatten samt arvs- och gåvoskatten. En viktig utgångspunkt för arbetet är att beskattningen av olika typer av tillgångar skall vara likformig. Frågan om beskattningen av arv mellan makar skall tas upp med förtur. Den fortgående globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. Kunskaperna om hur de svenska skattebaserna påverkas av en alltmer internationaliserad omvärld är dock ofullständiga och behöver förbätt-ras. Den av regeringen tillsatta utredningen för att analysera globaliseringens betydelse för olika skattebaser lämnar sitt slutbetänkande . En grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att om-vandla till ett ekologiskt hållbart samhälle och föreslås i budgetpropositionen en grön skatteväxling på . Det totala utrymmet för en grön skatteväxling bedöms fortfarande uppgå till . En fortsatt grön skatteväxling måste enligt vad som anförs genomföras stegvis och varsamt, och de olika stegen bör löpande följas upp vad gäller effekterna för miljön, för individer och inkomstfördelning och för det svenska näringslivets konkurrenskraft. En ökad miljörelatering av skattesystemet förutsätter också en rationell energiskattestruktur, baserad på lättförståeliga och brett accepterade principer som skattesystemet måste vara förenligt med medlemskap i . Som en integrerad del i den gröna skatteväxlingen arbetar ett par utredningar, om nedsättning av energi- och koldioxidskatten för näringslivet och om vägtrafikbeskattningen, med att ta fram underlag för en reformering av energi- och miljöskattestruktu-ren. När dessa utredningar är klara med sitt arbete återkommer regeringen med förnyade bedömningar och nya förslag om hur den gröna skatteväxlingen skall utformas . En strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel lades fast i bud-getpropositionen . Regeringen anser det angeläget att skattened-sättningen - när godkännande har erhållits från rådet och - kan börja tillämpas möjligt. Konkurrenskraftiga och konkurrensneu-trala villkor för de alternativa drivmedlen kommer att beaktas i särskild ordning i avvaktan på EG-besluten. En utredning med uppdrag att se över tillämpningsområdet för bl.a. de reducerade mervärdesskattesatserna tillsätts med anledning av tillkännagivande om behovet av en sådan översyn (rskr. 2001/02:199, bet. 2001/02:SkU18). Översynen syftar till att kartlägga och begränsa nuvarande avgränsnings-problem. I uppdraget skall även ingå att analysera mervärdes- skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, för-delningsmässiga och statsfinansiella aspekter. En sänkning av momskostnaden bör prövas för produktionen av student-bostäder och äldrebostäder. För att tillgodose huvudsakligen ungdomarnas bostadsbehov vill regeringen även pröva förutsättningarna för att på ett kost-nadseffektivt sätt minska boendekostnaderna genom en sänkning av moms-kostnaderna för produktion av mindre hyreslägenheter. I Moderata samlingspartiets motion Fi231 yrkandena 9 och 11 av m.fl. (m) förelås att skatterna sänks för att möjliggöra en ökad tillväxt och ett entreprenörskap som ger alla en bättre välståndsutveckling och ökar medborgarnas inflytande över sina liv. Målet är att alla skall kunna leva på sin lön. I dagens värld, då både människor och kapital är lättrörliga, kan höga skattesatser leda till urholkade skattebaser. Det är därför viktigt att skattesänkningarna även gäller lättrörliga skattebaser. En inkomstskattereform med tyngdpunkten hos låg- och medelinkomst-tagarna genomförs för att öka den sociala tryggheten och motverka fattig-domsfällor. För att människor skall kunna klara av sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt höjs grundavdraget. är målet att de första skall vara befriade från inkomstskatt. Barnfamiljernas försörjningsbörda beaktas genom ett extra grundavdrag på per barn . För att fler skall motiveras att arbeta ersätts dagens skatte-reduktion för allmän pensionsavgift med ett förvärvsavdrag för pensions-grundande inkomster. Den statliga inkomstskatten avskaffas . För tjänster utförda i hemmen införs en skattereduktion på av arbets-kostnaden på maximalt per hushåll. Syftet är att vanliga människor skall få en möjlighet att köpa tjänster. Fastighetsskatten sänks successivt och avskaffas . För att minska problemen i attraktiva områden föreslås att halva markvärdet används som grund för beskattningen. Förmögenhetsskatten avskaffas liksom skatten på aktieutdelningar. Utdel-ningar till aktiva ägare i fåmansbolag beskattas som inkomst av kapital om ägaren tar ut skälig lön. Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag och avskaffas därför successivt. Optionsprogrammens beskatt-ning utreds och beskattningen av royalty sker under inkomst av kapital. Ett uppskov vid kapitalvinstbeskattningen i samband med omplacering mellan fonder eller värdepapper utreds. Jordbrukets skatt på diesel och växtnäring sänks till samma nivå som i de främsta konkurrentländerna. Energiskatter bör enligt vad som anförs tas ut i konsumentledet om det inte är fråga om miljöskatter. Energiskatten på el som produceras i kärnkraftverk bryter mot denna princip och slopas därför . Skatten på bensin och diesel höjer kostnaden för resor till och från arbete, barnomsorg och vid socialt umgänge och bör enligt motionärernas mening Skatten bör inte vara högre än genomsnittet i . Reseavdraget höjs till per mil. Pensionssparande underlättas genom att avdraget för sådant sparande höjs till ett prisbasbelopp. Alkoholskatterna sänks till dansk nivå allteftersom införselrestriktionerna försvinner. Skatten på reklam är inte konkurrensneutral och avskaffas . I liberalernas motion Sk382 yrkandena 1, 3, 4 och 26 av m.fl. (fp) anförs att skattepolitiken bör vara inriktad på att för-bättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Skattesänkningarna bör inriktas på att det skall löna sig att arbeta, spara och ta risker, och att göra det i . Motionärerna föreslår att en ny skattereform genomförs med principerna skattereform som grund. Skiktgränsen för den statliga inkomstskatten höjs så att av de skattskyldiga betalar statlig inkomstskatt och det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas. Nedtrappningen av det nuvarande grundavdraget tas successivt bort. Härige-nom uppnås en marginalskatt på för de flesta och en marginalskatt på för de högsta inkomstdelarna. Ett förvärvsavdrag införs och gör det mer lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Avdraget uppgår inledningsvis till av inkomsten. En allmän skattereduktion införs för att alla skall få del av en skattesänkning och uppgår till att börja med till per person och år. Barnfamiljernas extra försörjningsbörda beaktas genom en skattereduktion som motsvarar en barnbidragshöjning med per barn och år. Detta kombineras med en nedtrappning av den inkomstprövade delen av bostadsbidraget. Härigenom minskar marginaleffekten . En omläggning genomförs med höjda avgifter till arbetslöshetskassan och ett större ansvar för trafikförsäkringen som kompenseras med sänkta skatter. Avgiftshöjningarna medför att det blir tydligt för alla vad som betalas till försäkringen. Hushållen får möjlighet att köpa tjänster genom att en skattereduktion för halva arbetskostnaden införs. Människor får större möjlighet att välja mellan att arbeta mer och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och i stället göra mer av hemarbetet själv. till dagis räknas med när avdrag medges för bilresor till och från arbetet. Av principiella skäl avvisar motionärerna avdragsrätten för fackliga avgifter. De avskaffar också skattereduktionen för bredbandsanslutningar. Pensionssparandet utvidgas till ett basbelopp och öppnas för finansiering av kompetensutveckling. På detta sätt kommer makten och inflytandet över kompetenssparandet att ligga hos enskilda människor. Fastighetsbeskattningen sänks stegvis och bör avskaffas. Taxe-ringsvärdena fryses nivå med skattesatserna för småhus och för flerfamiljshus. På detta sätt kan begränsningsregeln avvecklas. Som en finansiering höjs kapitalvinstskatten vid bostadsrätts- och fastighetsförsäljningar från . Sambeskattningen av makars förmö-genhet är en restprodukt i skattesystemet och bör avskaffas . beloppet höjs till med sikte på ett fullständigt avskaffande av förmögenhetsskatten. För att människor skall uppmuntras att dela med sig av sitt välstånd införs en avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. Motionärerna konstaterar att miljöskatterna minskat som andel av de totala skatterna och stöder förslaget om en grön skatteväxling med höjd el- och koldioxidskatt och sänkt inkomstskatt. Motionärerna anser dock att inkomst-skatte-sänkningen bör läggas ut mer generellt, så att den kommer alla till del. I motioner Fi233 yrkande 7 av m.fl. (kd), Fi256 yrkandena 2-7 och 23 av m.fl. (kd) och Fi255 yrkandena 1 och 7 av Per m.fl. (kd) anförs att syftet med skatter är att solidariskt finansiera den gemensamma välfärden samt att styra den eko-nomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Strävan måste vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. En marknadsekonomi baserad på etiska princi-per och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är enligt vad som anförs i motionen den bästa grunden för ett gott samhälle. Ett viktigt mål är att skatterna utformas så att så många som möjligt, enskilda och familjer, skall kunna leva på sin lön. För att nå detta mål föreslår motionärerna en generell inkomstskattesänkning i fyra steg. De inför ett rakt grundavdrag på vid beräkningen av inkomstskatt för och en skattereduktion på för låg- och medelinkomsttagare. Den nuvarande skattereduktionen för allmän pensionsavgift ersätts med ett förvärvsavdrag på av förvärvsinkomsten. Slutligen halveras det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan och slopas helt . Andra åtgärder gäller gränsen för reseavdraget som sänks från dagens till och en skattereduktion på för hushållen vid köp av tjänster och större ROT-arbeten. Den statliga fastighetsskatten avskaffas. I stället ges kommunerna möjlig-het att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brand-försvar och annan service kopplad till fastigheten. Om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt går det enligt vad som anförs i motionen inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Effekten av sambeskattningen av förmögenhet avvecklas i ett första steg helt genom att fribeloppet för sambeskattade par höjs till . Därefter avvecklas förmögenhetsskatten så att den blir 2004 och 2005. Vid förmögenhetsbeskattningen återgår fastigheternas taxeringsvärden till de värden som gällde före höjningarna . Beskattningen på avkastning på aktier avvecklas stegvis med en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt och med sikte på ett fullständigt slopande . Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag får en skattereduktion (riskkapitalavdrag). Arvs-skatten på bundet kapital avskaffas vid generationsskifte. För att finansiera dessa skattesänkningar föreslås bl.a. en höjd bolagsskatt till . En grön skatteväxling bör genomföras och uppgå till i stället för den av regeringen föreslagna nivå på . El-skatten höjs härvid med per kWh. Utvidgningen bör enligt vad om anförs användas för att införa ett rakt grundavdrag på . Eftersom redan har höga miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för kol-dioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Det är därför viktigt att övergå till majoritetsbeslut inom EU på detta område. Skattepolitiken skall vara långsiktigt stabil, enkel och främja en god eko-nomisk utveckling samt en god hushållning med skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenheten till svartarbete minska. I motioner Fi234 yrkande 12 och Fi286 yrkande 1 av m.fl. (c) anförs att skattesystemet skall utformas så att det befrämjar arbete, företagande och tillväxt och ger goda förutsättningar för fler företag att starta och växa, större ekonomiskt utrymme för landets familjer och inrik-tas på förbättringar för dem som bäst behöver ökat ekonomiskt utrymme. I skattepolitiken bör småföretagande, uthållig tillväxt och låg- och medel-inkomsttagare samt boende prioriteras. Ett långsiktigt mål bör vara att skatte-trycket och utgifternas andel av BNP skall ned till samma nivåer som jämför-bara . bör en skattereform genomföras som sänker skatten för människor med låga och vanliga inkomster. ersätts grundavdraget med en rak skatterabatt på . För den som bara betalar inkomstskatt motsvarar detta ett grundavdrag på . Vidare införs en förvärvsrabatt på som är riktad framför allt till låginkomsttagare. Förvärvsrabatten skall enbart ges på inkomster från förvärvsarbete eller före-tagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär enligt vad som anförs en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltids-arbetande att öka sin arbetstid. Hushållens ekonomi stärks ytterligare genom höjda reseavdrag till per mil som inkluderar resor till och från barnomsorg. Vidare införs en skattelättnad för ROT-arbeten och hushållsnära tjänster . Motionärerna föreslår att omräkningen vid fastighetstaxering skall ske med en medianvärdesmodell där i den undre och övre kvartilen räknas bort, vilket beräknas sänka taxeringsvärdena . Härutöver bör skatteuttaget på fastigheter minskas genom att fastighetsskatten sänks till . I det fortsatta arbetet med att förändra fastighets-skatten omvandlas denna till en schablonintäkt som beskattas som kapital. Begränsningsregeln med dess nya form av sambeskattning behövs inte och kan avskaffas. Starka skäl talar enligt motionärerna för att förmögenhetsskatten successivt bör fasas ut. Sambeskattningen av förmögenhet är en kvarleva från ett gammalt patriarkalt samhälle med familjeförsörjare och bör slopas . Innan förmögenhetsskatten är helt avskaffad bör den endast beräknas på halva taxeringsvärdet . Sparande i eget företagande underlättas genom skattebefrielse för "starta-eget-sparande" och möjlighet att göra avdrag för personligt riskkapital. Arbetsgivaravgifterna sänks för alla företag och sänkningen utformas så att den betyder mest för de mindre företagen. Skatternas miljöstyrande effekter bör successivt öka. En skattepolitik som belönar investeringar i arbete och miljö men också styr bort från utnyttjande av ändliga naturresurser och skadliga utsläpp, bidrar till omställningen av till ett modernt land där miljöhänsyn är en avgörande del i den fram-tida tillväxten. Höjda skatter på utsläpp av kväveoxid och koldioxid i indu-strin och en skatt på förbränning av osorterat avfall finansierar delvis de sänkta arbetsgivaravgifterna. genomförs ett pilotprojekt med bio-drivmedel, vilket subventioneras genom en skattereduktion. Den gröna sek-torn ges likvärdiga konkurrensvillkor genom sänkt diesel- och kväveskatt i jordbruket. Enligt utskottets mening är skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiska och sociala klyftor. Det kan inte accepteras att redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg eller att klyftorna i sam-hället ökar kraftigt. Fortsatta reformer för rättvisa och tillväxt går före skatte-sänkningar. Enligt utskottets mening måste ett ställningstagande till de olika förslagen om förändringar av inkomstbeskattningen ta sin utgångspunkt i det statsfinan-siella utrymmet för sådana åtgärder. Skatternas syfte är att finansiera välfär-den och nya resurser skall i första hand användas för att öka tryggheten och rättvisan. Regeringen genomför även satsningar på utgiftssidan. Goda villkor för dagens unga och deras familjer är en rättvisefråga och en investering i fram-tiden. Regeringen bygger därför vidare på de betydande satsningar som gjorts för barnen och deras familjer . Maxtaxereformens sista steg tas 2003 genom att allmän förskola införs för 4-5-åringar, föräldraförsäkringen förstärks ytterligare och den generella välfärden stärks genom att inkomst-taket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . Studiebidraget utökas från 9 . Det innebär att barn-familjer med en tonåring på gymnasiet får mer . har under den förra mandatperioden genomfört tre av fyra steg i en reform som syftar till att inkomstbeskattningen successivt återställs till en profil som motsvarar det läge som råder när huvuddelen av de skattskyldiga endast betalar inkomstskatt och en andel kring också betalar statlig inkomstskatt. Den extra belastningen av den allmänna pensionsavgif-ten innebär en avvikelse från denna profil för skattskyldiga med arbets-inkomst och avvikelsen är mer kännbar för skattskyldiga med låga inkomster. Avvikelsen har reducerats kraftigt genom de tre steg i reformeringen av inkomstbeskattningen som genomförts. I likhet med regeringen bedömer utskottet att ett fjärde och sista steg i reformeringen av inkomstbeskattningen bör genomföras om det statsfinansiella utrymmet tillåter det. Starka och livskraftiga företag är enligt utskottets mening av avgörande betydelse för att skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att förbättra de skattemäs-siga villkoren för företagen. Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden.