yttr · GQ05SfU3y · 2003-01-01 00:00:00 — Utskottet, som delar regeringens bedömning att omräkningstiden bör förlängas , tillstyrker regeringens lagförslag och avstyrker motion 2002/03:Fi23 yrkande 2. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Enligt 4 kap. 10 och 12 §§ AFL om allmän försäkring har fr.o.m. föräldrar rätt till tillfällig föräldrapenning per barn och år när de avstår från förvärvsarbete i samband med besök i barns skola eller besök i fritidshem (kontaktdagar). Rätten till kontaktdagar gäller fr.o.m. det kalenderår under vilket barnet fyller . Kontaktdagar kan sparas och tas ut senast det år barnet fyller . Regeringen föreslår som en åtgärd för att begränsa utgiftsökningarna att rätten till kontaktdagar tas bort fr.o.m. . De per barn och år som utges till föräldrar med barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade berörs inte av förändringen. Som ett resultat av lagändringen minskar medelsbehovet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring med . I propositionen anges vidare att anslaget har beräknats med förutsättningen att taket i föräldraförsäkringen skulle kunna höjas. I och med att takhöjningen senareläggs skall anslaget 21:2 minskas med . Sammantaget föreslås att ramen för utgiftsområde 12 minskas med . I motion 2002/03:Fi17 av m.fl. (c) yrkande 12 i denna del föreslås höjda tak i föräldraförsäkringen till 11 basbelopp. bör förslag om att sjukpenninggrundande inkomst, SGI, skall beräknas på historisk inkomst införas även i föräldraförsäkringen. Nettoeffekten beräknas bli en kostnad på . har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits . Med hänsyn till det försämrade ekonomiska läget och den fortsatt oroande utvecklingen inom ohälsoområdet delar utskottet regeringens bedömning att den tidigare aviserade höjningen av taket i föräldraförsäkringen bör senareläggas. Utskottet tillstyrker, som en åtgärd för att begränsa utgiftsökningarna, regeringens förslag om att rätten till kontaktdagar upphör fr.o.m. . Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om tilläggsbudget för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och avstyrker motion 2002/03:Fi17 yrkande 12 i denna del. Närvarande: (), ()*, (), ()*, ()*, (), (), (), ()*, (), ()*, (), (), ()*, (), () och (). *) Har ej deltagit i beslutet. Tilläggsbudgeten (c) () anser: Utgiftsområdena 8, 10 och 12 anser att storstadssatsningen bör avvecklas eftersom resultaten inte står i proportion till de investerade medlen. Anslag 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna, utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, bör därför inte tillföras ytterligare medel . Förslaget innebär minskade utgifter med . Regeringens förslag om ändringar i lagen om allmän försäkring och lagen om sjuklön bör avslås. I stället skall sjukpenninggrundande inkomst, SGI, beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukfallets inledning, vilket medför en rättvisare . Sjukpenning skall utges av SGI:n, vilket tillsammans med förslaget om ändrad beräkning av SGI stärker incitamentet att återgå i arbete. Beträffande förslaget om sjuklön innebär regeringens förslag en indirekt skattehöjning. Mycket tyder på att ansvaret kommer att utvidgas . I stället bör arbetsgivarens sjuklöneansvar relateras till antalet anställda och begränsas till maximalt för 30 anställda. Exempelvis skall ett företag med fem anställda ha fem dagars sjuklöneansvar per anställd. Ansvaret skall kompenseras med sänkta arbetsgivaravgifter för alla arbetsgivare. Sänkningen skall motsvara ett sjuklöneansvar , vilket ger en stimulans åt småföretagare. Förslagen innebär minskade utgifter med och minskade inkomster med . Taket i föräldraförsäkringen bör höjas till elva basbelopp. bör vårt förslag om att SGI skall beräknas på historisk inkomst införas även i föräldraförsäkringen. Nettoeffekten av förslagen beräknas ge en kostnad på . Vi anser att bör bifalla motion 2002/03:Fi17 yrkandena 8, 9 och 12 i denna del. Förlängningen av sjuklöneperioden m.m. (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: , riktar stark kritik mot regeringens förslag att förlänga sjuklöneperioden . Förslaget innebär en övervältring av både försäkringskassornas direkta kostnader för ersättning av inkomstbortfall och kassornas administrativa kostnader för de korta sjukfallen på företagen utan att företagen får rimlig kompensation. Förslaget får därmed samma effekt som en höjning av arbetsgivaravgifterna, men med skillnaden att företagen inte i förväg kan bedöma hur stor den blir. Genom den förlängda sjuklöneperioden blir det ännu mer riskfyllt för ett företag att ha anställda. Personer som har en svag position på arbetsmarknaden, t.ex. de som varit sjukskrivna, kommer att få det svårare att få ett jobb eller byta jobb. Det gäller även grupper som statistiskt sett har hög sjukfrånvaro. Genom konstruktionen med ett undantag för små företag skapas dessutom ett tillväxttak för dessa. Det kommer att finnas ett starkt motstånd för ett företag att expandera om man riskerar att hamna över undantagsgränsen. Förlängningen av sjuklöneperioden får heller ingen effekt på företagens arbete med att minska de långa sjukskrivningarna. Än mindre innebär förslaget att ohälsan i samhället minskar. Regeringens förslag utgår från en ensidig fokusering på arbetsgivarnas ansvar för de skenande sjukskrivningskostnaderna. I brist på en politik med brett perspektiv på människors livssituation tillgriper regeringen med föreliggande förslag panikåtgärder för att klara budgetens utgiftstak. Även hanteringen i socialförsäkringsutskottet har präglats av denna paniksituation. Som företrädare för oppositionen har vi inte beretts rimlig tid att förhålla oss till de ändringar och tillägg i lagtexter i förhållande till vårpropositionen som tillförts av majoriteten. Tilläggsbudgeten (m) , och (alla m) anför: Moderata samlingspartiet tar inte ställning till regeringens förslag till tilläggsbudget. Då beslutat innevarande års budget har vi inte vare sig möjlighet eller anledning att arbeta om denna eller åter redovisa hela vårt budgetförslag - trots att om detta blivit beslut skulle nuvarande problem med skenande utgifter inte ha förelegat. De partier som bildade riksdagsmajoritet får nu ta det fulla ansvaret för de förändringar som föreslås för att hålla utgifterna under taken. På vissa områden i tilläggsbudgeten har vi en annan syn på vad som skall göras och ger därför i motionFi18 förslag på andra åtgärder inom socialförsäkringsutskottets område. Tilläggsbudgeten (fp) och (båda fp) anför: hade som är väl känt ett annat budgetalternativ . Detta innehåller både lägre utgifter och lägre skatter samt en lång rad radikala förslag till reformer av arbetsmarknad, integrationspolitik och socialförsäkringar. Det innehåller ett omfattande program för att få ned sjukfrånvaron genom insatser för att människor skall få ihop "livspusslet", för att öka vård genom rehabilitering samt med större krav mot överutnyttjande av systemen. budgetalternativ innehöll en budgeteringsmarginal på . Tyvärr valde majoritet av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att rösta ned detta förslag. Det är nu enligt vår uppfattning samma majoritet som får ta ansvar för att rädda situationen med sin egen dåligt underbyggda budget . Vi är givetvis alltid, och , beredda att ta över ansvaret för . I den situationen att Folkparitet får ta över regeringsansvaret har vi att utgå från verkligheten så som den ser ut. Det var därför vi i valrörelsen reviderade våra egna förslag till vad som var möjligt. Skulle vi därför få möjligheten att ta över ansvaret för landet skulle vi omgående genomföra utgiftsbegränsningar och besparingar så att utgiftstaket kan hållas i avvaktan på att mera genomgripande systemreformer som ökar tillväxten och minskar kostnader för sjukfrånvaro och arbetslöshet får ekonomiska effekter. tar heller inte i detalj ställning till de förslag regeringen och dess stödpartier lägger fram som förändringar i sin egen budget. Vi har enligt riksdagsordningen inte heller utrymme att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen nu aktualiserade. Tilläggsbudgeten (kd) () anför: förordade i parti- och kommittémotioner ett komplett och sammanhängande budgetalternativ för . Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Vid den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde redovisade vi därför våra budgetförslag i särskilda yttranden. Av detta skäl deltar vi inte i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för , den nu föreliggande tilläggsbudgeten (nr 1). Tilläggsbudgeten är socialdemokraternas försök att hantera egna felbudgete ringar som gjordes . Därtill gäller att det inte finns någon möjlighet för ett oppositionsparti att yrka på förändringar på andra anslag än de regeringen tar upp, eftersom sådana förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varpå följer att det inte är meningsfullt för oss att delta i behandlingen av den socialdemokratiska regeringens felbudgeteringar. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer dynamisk. Den kraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med en förbättrad arbetsmiljö och kraftfulla rehabiliteringsinsatser men också med åtgärder på flera politikområden. Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måste sänkas och anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Det svenska konkurrenstrycket måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för att möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. Riksdagsmajoriteten - bestående av Socialdemokraterna, - har för ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. politik för avseende de delar som rör utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 har redovisats i samband med budgethanteringen i betänkande 2002/03:SfU1 respektive 2002/03:SfU2. Utskottets förslag till ändringar i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring såvitt avser 3 kap. 4 § samt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Regeringens förslag Utskottets förslag 3 kap. 4 § För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 10-10 b och 10 d §§, För dagar i en sjukperiod gäller, om inte annat följer av 10-10 b §§, 1. att sjukpenning inte utges för , och 2. att hel sjukpenning för de därpå följande dagarna utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. 2. att hel sjukpenning för de därpå följande dagarna utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Som sjukperiod anses tid, under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § eller rehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. Uppkommer för den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, skall sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sjuklöneperioden. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiod av-slutats skall bestämmelserna i första stycket samt 4 a och 10 a §§ tillämpas som om den senare sjukperioden utgör en fortsättning på den tidigare sjukpe-rioden. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelserna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för sammanlagt utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 av den sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Om den försäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelserna i första stycket 1 eller 10 a § första stycket 1 för sammanlagt utges sjukpenning för dag som avses i första stycket 1 av den sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning enligt 7 § med högst . Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 3 kap. 2 c, 4, 10 c och 10 d §§ tillämpas beträffande sjukpenning som avser tid efter ikraftträdandet. Detta gäller även i de fall sjukperioden har inletts före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna i 3 kap. 2 c, 4 och 4 b §§ tillämpas beträffande sjukpenning som avser tid efter Detta gäller även i de fall sjukperioden har inletts före ikraftträdandet. Utskottets förslag till ny lydelse av 3 kap. 4 b § lagen (1962:381) om allmän försäkring Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 4 b § Den allmänna kan efter skriftlig ansökan av den försäkrade besluta att hel sjukpenning för dag skall utges av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst delad med 365 eller, vid sjukpenningberäkning enligt 10 a §, med motsvarande arbetstidsfaktor, även för dag som avses i 4 § första stycket 1 och 10 a § första stycket 1. Ett sådant beslut får meddelas om den försäkrade lider av sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med rätt till sjukpenning . Den allmänna kan efter skriftlig ansökan av den försäkrade besluta att hel sjukpenning för dag skall utges av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst delad med 365 eller, vid sjukpenningberäkning enligt 10 a §, med motsvarande arbetstidsfaktor, även för dag som avses i 4 § första stycket 1 och 10 a § första stycket 1. Ett sådant beslut får meddelas om den försäkrade lider av sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med rätt till sjukpenning . Till den del den försäkrade är arbetslös utges dock hel sjukpenning för dag som avses i 4 § första stycket 1 med högst . Ett beslut som avses i första stycket får även meddelas för en sjukperiod när den sökande som givare av biologiskt material enligt lagen (1995:831) om transplantation m.m. har rätt till sjukpenning till följd av ingrepp för att ta tillvara det biologiska materialet eller förberedelser för sådant ingrepp. Ett beslut enligt första stycket gäller från och med den kalendermånad då ansökan gjordes hos , om inte annat sägs i beslutet. Beslutet skall gälla som anges i beslutet eller, om det finns särskilda skäl, tills vidare. Beslutet skall upphävas om villkoret enligt första stycket andra meningen är uppfyllt. En försäkrad som har gjort ansökan enligt första stycket är skyldig att genomgå undersökning av läkare eller tandläkare och att ge in utlåtande över undersökningen, om finner att det behövs för ärendets bedömning. För den försäkrades utgifter för undersökningen och för utlåtande över undersökningen lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen förordnar. Senaste lydelse 2001:1114. 2002/03:SfU3y yttrande yttrande 2002/03:SfU3y