yttr · GQ05AU1y · 2003-01-01 00:00:00 — De för svensk ekonomi mycket betydelsefulla tyska och amerikanska ekonomierna har enligt AMS än så länge inte visat några tecken på en mer livskraftig uppgång. har i stället den amerikanska , Federal Reserve, än en gång kraftigt sänkt den amerikanska styrräntan från en redan låg nivå. Den fortsatta nedgången i den för så viktiga telekomindustrin och en begynnande nedgång i byggsektorn utgör andra oroande exempel. Därtill har varnande röster höjts mot att de senaste årens löneökningstakt kan leda till att de svenska arbetskostnaderna skenar iväg med förhöjd arbetslöshet som följd. Trots att arbetsmarknadsläget beskrivs som stabilt är arbetslösheten förhållandevis hög. Särskilt anmärkningsvärt är att den öppna arbetslösheten bland ungdomar, enligt AMS statistik för oktober, är oförändrat hög jämfört Sammanlagt 51 500 unga var arbetslösa eller deltagare i ett arbetsmarknadsprogram; en oroväckande hög siffra som motsvarar i storleksordningen en halv årskull. Antalet varsel för oktober månad uppgick till 7 900; den näst högsta oktobersiffran . Höga varseltal innebär visserligen inte automatiskt att arbetslösheten kommer att öka, men risken för en minskning av sysselsättningen är betydande. Den dystra bilden av arbetsmarknaden förstärks av det faktum att av den sysselsättningsuppgång som skett är ersättningsjobb för de sjuk-skrivna och förtidspensionerade. är det sammanlagt uppemot 1,4 miljo-ner svenskar i arbetsför ålder som inte arbetar eller arbetar mindre än de önskar. De är antingen arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, latent arbetssökande, långtidssjukskrivna, förtidspensionerade eller undersysselsatta. Det innebär att var fjärde vuxen människa i arbetsför ålder inte arbetar. Om nuvarande utveckling fortsätter kommer snart fler vara sjukskrivna än vad det finns personer i öppen arbetslöshet. Dessa sjukskrivningar har ökat med . Av de långtidssjukskrivna var kvinnor och män. Läget bland de anställda är allra värst inom den offentliga sektorn. Antalet personer som är sjukskrivna uppgår till ungefär 400 000, varav ungefär 278 000 människor som är sjukskrivna än . Dessutom är 454 000 personer förtidspensionerade, helt eller delvis. Många av dessa har blivit förtidspensionerade av arbetsmarknadspolitiska skäl, enligt bland annat LO. Detta medför att under högkonjunkturen har den verkliga sysselsättningen ökat . Befolkning, arbetskraft, officiell sysselsättning samt människor i reguljärt arbete 1997 och 2001, . enheter1 Befolkningen 5 145 700 5 225 000 79 300 Ej i arbetskraften 981 100 19,957 250 18,-23 850 -0,7 varav förtidspensionerade (heltid) 363 000 7,400 000 7,37 000 +0,6 varav studerande 273 000 5,278 500 5,5 500 0,0 övriga 345 100 6,278 750 5,-66 350 -1,4 Arbetskraften 4 164 600 80,4 276 750 81,112 150 +0,9 varav arbetslösa 328 000 6,162 750 3,-165 250 -3,3 Sysselsatta 3 836 600 74,4 114 000 78,277 400 +4,2 varav sysselsatta i arbetsmarknadsåtgärder 2 32 000 0,26 000 0,-6 000 -0,1 Reguljärt sysselsatta 3 804 600 73,4 088 000 78,283 400 +4,3 varav sjukfrånvarande 200 000 3,400 0003 7,200 000 +3,8 Människor i arbete 3 604 600 70,3 688 000 70,83 400 +0,5 Källor: Regeringens utredning S 2000:7, SOU 2002:5 samt SCB, 1) Andel av befolkningen i åldrarna , samt förändring (sista kolumnen) av dessa andelar i procentenheter. 2) Endast de personer som deltar i arbetsmarknadsåtgärder och som i AKU-statistiken räknas som sysselsatta (i arbetskraften). Detta är samma personer som regeringen räknar bort när de definierar sitt sysselsättningsmål (reguljärt sysselsatta i åldrarna ). Raden "Reguljärt sysselsatta" anger alltså de personer som räknas in i regeringens sysselsättningsmål, dock inte de som faktiskt arbetar. Antalet människor i arbete kan utläsas på sista raden. 3) I stort sett hela ökningen beror på att de längre sjukfallen har ökat. Andelen reguljärt sysselsatta mellan 20 och 64 år1. Officiella tal och faktisk andel människor i arbete. Källor: Regeringens utredning S 2000:7, SOU 2002:5 samt SCB, 1) I procent av befolkningen i samma åldersgrupp. För att nå en hög, verklig sysselsättningsgrad krävs hög tillväxt. Förslag som kan bidra till en god ekonomisk tillväxt har emellertid lyst med sin frånvaro i budgetpropositionen. Trots den höga arbetslösheten råder det brist på arbetskraft främst inom den offentliga sektorn (bl.a. inom vård och omsorg). råder stora regionala olikheter. Den totala obalansen (dvs. öppet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program) var enligt AMS i hela 12,medan den låg som lägst i på . Det skall också sägas att obalanstalet för ökat med närmare en procentenhet . Äldre, invandrare och personer med utländsk bakgrund och funktionshindrade har fortfarande en oacceptabelt låg sysselsättningsgrad och alltför höga arbetslöshetstal. Regeringen tar lätt på de varningstecken som arbetsmarknaden uppvisar. Den osäkerhet som råder om den framtida ekonomiska utvecklingen manar oss till försiktighet. riskerar att drabbas hårt och det är absolut nödvändigt att ha beredskap för ett försämrat arbetsmarknadsläge med stigande arbetslöshet. En höjning av den öppna arbetslösheten ökar utgifterna under det statliga utgiftstaket med ca . En snabbt vikande ekonomi förvärrar en dåligt fungerande arbetsmarknad. Regeringen blundar för detta och vidtar inte de nödvändiga strukturella reformer och strategiska skattesänkningar som är nödvändiga för att ge den svenska ekonomin utvecklingskraft. Vi är övertygade om att en helt annan politik måste till för att komma till rätta med de strukturella problemen på arbetsmarknaden. politiken måste långsiktigt stärka incitamenten till företagande, arbete och utbildning. Skattesänkningar behövs på arbete, företagande och hushållstjänster. Företagarnas villkor måste förbättras, en allmän avreglering måste genomföras, offentliga monopol slopas och socialförsäkringarna reformeras. Sammantaget är vi mycket oroade för utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden. Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (m) av (m), () och () som anför följande. Vi moderater föreslår att ramen för utgiftsområde 13 bestäms till och . Vi föreslår att en allmän arbetslöshetsförsäkring införs. Den bör vara en omställningsförsäkring och administreras av staten. Dagens fasta avgifter ersätts med en försäkringspremie vars storlek relateras till månadslönen. Premien skall vara av ersättningsberättigad inkomst och vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Det överskott som finns i dagens a-kassor bör överföras till den nya försäkringen. Genom att införa en sådan premie räknar vi med att utgifterna under utgiftsområdet kan minska med och med . Förslaget om egenfinansiering av en ny arbetslöshetsförsäkring förutsätter att de skattesänkningar som vi moderater föreslår i vår motion om den ekonomiska politiken, Fi231, genomförs. Vad gäller förmedlingsverksamhet anser vi att förmedling av arbete skall vara individuell och effektiv. Andra aktörer än staten skall kunna bedriva arbetsförmedlingsverksamhet. Lokala arbetsförmedlingar bör avknoppas från AMS. Rekryteringsföretag kan hjälpa nya grupper av arbetssökande. Specialistförmedlingar bör kunna växa fram och bemanningsföretagen vidga sina arbetsfält. Arbetsförmedling skall vara kostnadsfri för den som är arbetslös. En ny effektiv myndighet bör ersätta AMS. Den skall ansvara för att godtagbara förmedlingstjänster erbjuds över hela landet, administrera schabloniserade arbetsmarknadspolitiska stöd som flytt- och starta-eget-bidrag och fördela de medel som anslås över statsbudgeten för övriga insatser. Flera av de arbetsmarknadspolitiska programmen och aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Utbildning bör utgöra den dominerande insatsen. Sammantaget föreslår vi att utgiftsområdet minskas i förhållande till regeringens förslag med och med . Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 14 bestäms till och . Vi föreslår en delvis annan myndighetsstruktur än regeringen på utgiftsområdet. (JämO) och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) bör läggas samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en ombudsmannamyndighet. Genom en sammanslagning av myndigheter eftersträvar vi att uppnå dels ökad slagkraft i arbetet mot diskriminering oaktat på vilka grunder den sker, dels administrativa samordningsvinster och besparingar. uppdrag begränsas och anslagna medel reduceras. I övrigt bör arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnader successivt reduceras. Våra förslag innebär att ramen för utgiftsområdet kan minskas i förhållande till regeringens förslag med och . bör enligt vårt förmenande tillstyrka vår motion Fi231 yrkandena 5 och 6 (båda i denna del). Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv av () och () som anför följande. Den ekonomiska politik vi i föreslår i vår ekonomiskpolitiska motion Fi232 ger både starkare samhällsekonomi och starkare statsfinanser. Med den ekonomiska politiken tillsammans med de förslag till reformer på bl.a. arbetsmarknadens område som vi föreslår räknar vi med en högre sysselsättning än den som kan åstadkommas med regeringens politik. Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 13 anpassas nedåt i förhållande till regeringens förslag med och . Reformerna är också nödvändiga av ekonomiska och sociala skäl. Med hänsyn till den svagare utvecklingen av svensk ekonomi som vi tillsammans med företrädarna för , tecknat en bild av är det dessutom nödvändigt med besparingar på utgiftsområdet. För att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt bör arbetsmarknadspolitiken reformeras. Den enskilde individen måste ges större frihet att finna vägar till arbete. Bemanningsföretag och privata arbetsförmedlingar bör i betydande omfattning kunna ta över de statliga arbetsförmedlingarnas verksamhet. förvaltningskostnader minskar därmed väsentligt. Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar också. En ökad avgiftsfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen (ungefär 1/3 av premien), som motsvaras av en skattesänkning, innebär att statens utgifter kan I vårt förslag till ram ingår också en ökning av anslaget för särskilda insatser för arbetshandikappade. Vi anser att ramen för utgiftsområde 13 bör bestämmas till och . Ramen för utgiftsområde 14 bör bestämmas till och . Med det vill vi förorda att finansutskottet tillstyrker motion Fi232 yrkandena 6 och 7 (båda i denna del). Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (kd) av () som anför följande. Vi kristdemokrater föreslår att ramen för utgiftsområde 13 bestäms till och . Vi föreslår en självfinansieringsgrad inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Vi menar att den totala arbetslöshetens utveckling bör återspeglas i löntagarnas avgifter till arbetslöshetsförsäkringen. Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås också ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Det innebär att en ökad arbetslöshet, som en följd av dålig lönebildning, med vårt förslag ökar kostnaden för den enskildes egenfinansiering av försäkringen. Den enskilde bör kompenseras genom sänkt inkomstskatt. Även regelverket i övrigt för arbetslöshetsförsäkringen bör ändras så att de hinder som finns för människor att ta ett arbete undanröjs. De förändringar som vi förordar på detta område skulle innebära att ramen för utgiftsområdet kan minskas kraftigt. Vi kristdemokrater föreslår också ökade resurser för fler tjänster inom bl.a. vård, omsorg och skola, företags- och tillväxtfrämjande åtgärder och sänkt skatt för hushållsnära tjänster. Dessa åtgärder beräknas medföra att kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar något. finns det alltför många arbetsmarknadspolitiska åtgärder, alla med olika regelverk. För att frigöra resurser för arbetsgivare, arbetssökande och arbetsförmedlingar måste regelsystemen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förenklas och antalet åtgärder minska. Länsarbetsnämnderna bör avvecklas som självständiga myndigheter. Flyttningsbidraget bör avvecklas eftersom flyttningar i allt väsentligt sker utan ekonomisk stimulans. Försök till friår bör kunna genomföras inom befintliga ramar. förslag som i korthet har beskrivits här innebär att ramen för utgiftsområdet kan minskas i förhållande till regeringens förslag med och . Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 14 bestäms till och . Enligt uppfattning finns det utrymme för besparingar på efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna. får engångssatsningar på . Eftersom vi föreslår en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring kan dessa medel sparas in. En viss rationaliseringsmöjlighet bör finnas på . () bör ses över i grunden och kunna avvecklas. Administrationen och samordningen av forskning bör kunna överföras till och forskningen bedrivas vid högskolor och andra institut. De bidrag som institutet fördelar till fackliga organisationer bör avvecklas, först med en halvering . Stödet för utbildning av regionala skyddsombud bör hanteras av . Våra förslag innebär att utgiftsområdet bör minskas med och . Jag förordar ett tillstyrkande av motion Fi233 yrkandena 8 och 9 (båda i denna del). Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (c) av () som anför följande. föreslår att ramen för utgiftsområde 13 bestäms till och . Ramen för utgiftsområde 14 bör bestämmas till och . Det är nödvändigt att genomföra en rad reformer som ökar incitamenten och möjligheterna för människor att ta ett arbete, som ökar självbestämmandet och höjer livskvaliteten. föreslår därför inkomstskattesänkningar och en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Riskkapitalmarknaden bör breddas för att fler företag skall ges möjlighet att växa. Arbetsmarknadspolitiken måste enligt uppfattning decentraliseras och en friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen medges. föreslår minskad administration vid AMV, engångsvis besparing på anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd med , en snabbare nedtrappning av a-kassan samt indragning av arbetsmarknadsutbildning som saknar bevisad effekt. Vidare föreslås att avgiften till arbetslöshetsförsäkringen höjs till 1/3 av kostnaden, som kompenseras av att den enskilde är berättigad till en skattereduktion av avgiften. För arbetslösa föreslås halv avgift. ringen medför en besparing på utgiftsområde 13 med och 5,6 miljarder . Inom utgiftsområde 14 menar jag att avsevärda effektivitetsvinster bör kunna göras efter sammanslagningen av . vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur. Därför bör det forskningsarbete som utförs på i stället ges som ett uppdrag till ett lärosäte och avvecklas. Sammanfattningsvis anser jag att ramen för utgiftsområde 13 bör minskas i förhållande till regeringens förslag med och . Ramen för utgiftsområde 14 bör minska i förhållande till regeringens förslag med och . Jag tillstyrker därmed motion Fi234 yrkandena 6 och 7 (båda i denna del). "Lönebildningen, Samhällsekonomiska förutsättningar i ", som utkom . Upplysningar som lämnats av AMS generaldirektör i anslutning till utskottets beredning av budgetpropositionen. 2002/03:AU1y yttrande yttrande 2002/03:AU1y