yttr · GQ05SfU1y · 2003-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 m.m. Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2002/03:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten , låneramar (yrkandena 1-15 och 27-38) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är ett resultat av samarbetet mellan s, v och mp. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och beräkningen av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt regeringens förslag till lagar om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (lagförslag 3.2 och 3.3). Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner Fi230 yrkande 1 av m.fl. (s, v, mp) Fi231 yrkandena 4-6 av m.fl. (m) Fi232 yrkandena 4, 6 och 7 av m.fl. (fp) Fi233 yrkandena 6, 8 och 9 av m.fl. (kd) Fi234 yrkandena 6, 7, 11 och 12 av m.fl. (c) Fi256 yrkandena 15 och 16 av m.fl. (kd) Fi286 yrkandena 18-20 av m.fl. (c) Fi287 yrkande 39 av m.fl. (m) Sk382 yrkande 25 av m.fl. (fp) Sk383 yrkande 5 av Per m.fl. (kd) Den tidigare ordningen, som innebar att med anledning av den ekonomiska vårpropositionen preliminärt bestämde ramen för utgiftsområdena året innan det aktuella budgetåret, har ändrats genom att vårpropositionen numera endast innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I stället för förslag till preliminära utgiftsramar för 2003-2005 innehöll således ekonomiska vårproposition - som information till - en konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde , men däremot inget förslag om utgiftstak . Utskottet konstaterar dock att fastställde en preliminär fördelning av utgifterna på de nu aktuella utgiftsområdena (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34 och 35). Utgiftsramen för utgiftsområde 8 fastställdes preliminärt till och till . För utgiftsområde 10 fastställdes den preliminära ramen till och till . För utgiftsområde 11 fastställdes ramen preliminärt till respektive och för utgiftsområde 12 till 2003 och 2004. Såvitt gäller preliminär fördelning av utgifterna för framgår av propositionen att beredningstiden för ställningstagande avseende den långsiktiga budgetpolitiken inte har varit tillräcklig till följd av val. Regeringen avser därför att i samband med ekonomiska vårproposition återkomma med sin bedömning av utgiftstaket . Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Integrationspolitiken omfattar frågor om invandrares introduktion, ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar och frågor om svenskt medborgarskap. Åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tillvaratas och för att främja lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund ingår i området liksom åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . Storstadspolitiken är i sin tur ett tvärsektoriellt politikområde och omfattar frågor om hur en god utveckling skall främjas i storstädernas utsatta bostadsområden. Migrationspolitiken innefattar flyktingpolitik, invandring till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. I politikområdet ingår myndigheterna och . Slutligen finns politikområdet Minoritetspolitik med frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på 7 för . Ökningen i utgiftsområdesramen jämfört med beräkningen av utgifterna per utgiftsområde ekonomiska vårproposition förklaras till stor del bero på volymförändringar till följd av antaganden om ett ökat antal asylsökande. Det leder till att utgifterna för mottagandet av asylsökande ökar. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till I budgetpropositionen anges att regeringen enligt preliminära prognoser beräknar antalet asylsökande till ca 28 2002 för att därefter minska till ca 27 000 asylsökande 2003. I budgetpropositionen anges att harmoniseringen av migrations- och asylpolitiken är en förutsättning för en solidarisk flyktingpolitik inom Europeiska unionen. Behovet av en helhetssyn i dessa frågor har vunnit ökat erkännande och omfattar alltfler länder i EU:s närområde. Problem med människosmuggling och människohandel har direkta effekter på EU:s medlemsstater. Insatser görs för att förbättra de migrationspolitiska rättsordningarna också i länderna i närområdet utanför EU. Syftet är att stärka asylrätten och att motverka illegal transitmigration och människosmuggling. Regeringen redovisade (skr. 2001/02:129 Integrationspolitik för 2000-talet) utvecklingen av integrationspolitiken sedan den beslutades och den framtida inriktningen av integrationspolitiken. Inriktningen på integrationspolitiken skall fortsätta, men genomförandet skall förbättras och utvecklas inom olika samhällsområden bl.a. inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Ett könsperspektiv skall också anläggas på integrationspolitiken. Inom ramen för den satsning på att öka sysselsättningen bland invandrare som beslutade om i vårpropositionen 2000 disponerar särskilda medel för att förbättra introduktionen för invandrare. Regeringen beslutade om en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). Utredningen skall se över vilka hinder som finns för att flyktingar skall få en individuellt anpassad introduktion, bli självförsörjande och delaktiga i samhällslivet. Översynen skall ha ett helhetsperspektiv och avse både den praktiska verksamhetens organisation och innehåll samt lagar och andra författningar. Utredningen skall vara klar . Regeringen avser att lägga fram en proposition om en förstärkt diskrimineringslagstiftning. Lagstiftningen om etnisk diskriminering kommer att ändras till följd av EG-direktiv om etnisk och religiös diskriminering som skall vara genomfört . Regeringen har i syfte att ytterligare utveckla och stimulera försöksverksamhet med lokal antidiskrimineringsverksamhet avsatt . Det antirasistiska arbetet har förstärkts med bl.a. genom medel som disponerar. I samband med förstärkningen bedömde regeringen att formerna och organisationen för hur det antirasistiska arbetet bäst kan bedrivas borde ses över. En särskild arbetsgrupp inom tillsattes därför och överlämnade rapporten centrum mot rasism och andra former av intolerans (Ds 2002:26) till regeringen. Arbetet har genomförts i samråd med representanter för och . I rapporten föreslås att ett centrum etableras i form av en ideell förening som skall ha till huvudsaklig uppgift att samordna olika insatser, informera och bedriva opinionsbildning. Regeringen avser göra en samlad avstämning och utvärdering av den utförda storstadspolitiken. Värderingsarbetet blir ett viktigt underlag inför regeringens ställningstagande till storstadspolitikens fortsatta utformning. Regeringen avser återkomma till om storstadspolitikens utveckling. Mot denna bakgrund har inga nya medel beräknats . Beträffande minoritetspolitiken anges i budgetpropositionen att flera av de organisationer som representerar de nationella minoriteterna inte har tillräckliga medel för att tillvarata gruppens intressen. Några av organisationerna får betydande stöd från andra håll, t.ex. , medan andra organisationer inte har någon sådan möjlighet. Regeringen har inrättat en arbetsgrupp med uppgift att göra en samlad översyn av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Eventuella förändringar bör ske genom omfördelning av befintliga medel. Regeringen har även inrättat en arbetsgrupp med uppgift att samordna frågor inom ramen för minoritetspolitiken inom . Regeringen gör dessutom i budgetpropositionen en bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas om åtgärder inte vidtas, och bl.a. skall uppräkningen av anslagen för förvaltnings- och investeringsändamål minskas . I motion Fi230 yrkande 1 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med . Motionärerna anser att DO bör tillföras medel för utökade arbetsuppgifter i och med en ny diskrimineringslagstiftning som planeras träda i kraft . Dessutom har DO tillsyn enligt lagen om likabehandling av studenter i högskolan som trädde i kraft . I motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med för . Motionärerna anser att bör avvecklas. Därefter skall resurser ges till organisationer som arbetar för att hjälpa personer som vill lämna rasistiska grupper, som arbetar mot rasism samt för att hjälpa utsatta kvinnor med invandrarbakgrund. Dessa medel bör i stället distribueras genom anslag till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg. Vidare menar motionärerna att anslaget Hemutrustningslån kan minskas genom ändrade regler. Anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Motionärerna anser att anslaget till storstadssatsningen bör upphöra och andra metoder skall prövas, bl.a. avreglering av arbetsmarknad och bostadsmarknad, för att öka förutsättningarna för arbete, utbildning och social rörlighet. Regler och villkor för småföretagare bör ändras, anser motionärerna, då företagare med invandrarbakgrund är en växande grupp. Enligt motionärerna skall anslaget till ökas. Målet bör vara att väntetiden för beslut om uppehållstillstånd uppgår . I motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med för . Motionärerna anser att kan minska i omfattning. De menar att en dominerande del av de projekt som finansieras inom anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte har en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda. Därför bör anslaget upphöra. Vidare anser motionärerna att bör tillföras och att anslaget Offentligt biträde bör tillföras . Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna för mottagande av asylsökande minskas. I motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med för . Motionärerna föreslår en nedläggning av fr.o.m. den Vissa av uppgifter bör övertas av och DO. DO bör tillföras medel för att kunna ges ett speciellt ansvar för opinionsbildning när det gäller diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Motionärerna föreslår att de lokala och regionala diskrimineringsombudsmännen avskaffas. Anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna bör upphöra, och motionärerna hänvisar till att sammantaget avsätter mer än regeringen i statsbidrag till kommuner för 2003-2004. Motionärerna anser även att anslaget till bör ökas med för att ytterligare förkorta handläggningstiderna. Verket bör inte pröva uppehållstillstånd för adopterade barn samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd - varigenom resurser Slutligen anser motionärerna att systemet med förhandlingar och avtal med kommunerna bör avskaffas. Stödet till den nyanlända personen bör i stället bestå av en utvecklingspeng. Utvecklingspengen skall administreras av , , och fördelas av . Medel för detta tillförs utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I motion Fi234 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med för . Motionärerna anser att det på anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande bör göras en engångsvis indragning av anslagssparande på . Anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna bör avvecklas. Motionärerna anser att det bör göras besparingar i administration med . Anslaget Mottagande av asylsökande kan genom effektiviseringar i mottagandet, förkortade handläggningstider och ökade möjligheter för flyktingar att delta i arbete ge en besparing om . Slutligen föreslår motionärerna att avvecklas och att förvaltningsdomstolarna övertar asylärendena. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen s, v, mp m fp kd c 2003 7 031 + 0,1 - 327 - 126 - 484 - 662 - 275 - 72 - 540 Utskottet kan liksom tidigare (se senast yttr. 2001/02:SfU8y) konstatera att antalet asylsökande är av avgörande betydelse för kostnadernas utveckling inom området. Enligt preliminära prognoser i budgetpropositionen beräknas antalet asylsökande till 28 2002 och 27 2003. uppgav vid sitt besök i utskottet att verkets prognoser däremot uppgår till 33 000 asylsökande 2002 och . Enligt både regeringen och beror ökningen av antalet asylsökande främst på operativa inträde i , men även på den skarpa debatten i några andra Schengenländer. Prognosen för antalet asylsökande är dock alltid mycket osäker och olika händelser kan påverka antalet ansökningar. Utskottet utgår vid sin bedömning av ramen därför från att antalet asylsökande blir ca 27 000 men förutsätter att medel anvisas på tilläggsbudget om dessa antaganden inte håller. Utskottet vill även påpeka att det är viktigt att de medel som anvisas för migrationspolitiken används rationellt. Långa handläggningstider blir särskilt kostsamma i asylärenden, inte bara på grund av att de sökande vistas i mottagandesystem utan också på grund av den psykiska press som sökandena tvingas leva under. Utskottet har i betänkande 2001/02:SfU13 vid behandlingen av ett förslag från revisorer framhållit att det är nödvändigt att anlägga ett flerårigt synsätt på resursfördelningen till migrationspolitiken. Inte minst i asylprövningen, där det måste ställas höga krav på personalens kompetens, finns det gränser för hur mycket verksamheten med kort varsel kan utökas. Utskottet delade revisorernas uppfattning att det behövs ett förbättrat underlag för bedömning av behovet av och utnyttjandet av resurser för asylprocessen. Detta gav som sin mening regeringen till känna (rskr. 2001/02:251 och 2001/02:252). Utskottet vill även påpeka att förvaltningsanslag fr.o.m. innevarande budgetår har ökats med ca , vilket medför att genom denna längre planeringsram fått bättre förutsättningar att korta handläggningstiderna och därigenom påverka även kostnaderna i mottagandesystemet. Ytterligare medel har även anvisats på tilläggsbudget. Vad gäller utgiftsområdet i övrigt anser utskottet att anslaget till DO bör vara kvar inom utgiftsområdet och vill hänvisa till att beslut om ändringar i utgiftsområdesindelningen bör fattas före det aktuella budgetåret (bet. 2000/01:KU4). Någon sådan ändring har inte beslutas av (se bet. 2001/02:KU37). När det gäller införandet av en ny instans- och processordning i utlänningsärenden konstaterar utskottet att det pågår ett beredningsarbete inom . Utskottet inväntar därmed regeringens förslag. Vidare delar utskottets regeringens bedömning att behov föreligger av utvärdering av arbetet med storstadspolitiken. I avvaktan på den utvärdering som regeringen avser att göra ställer sig utskottet bakom den nuvarande satsningen inom anslaget utvecklingsinsatser i storstadsregionerna. Enligt utskottet finns det skäl att ge utrymme för en utökning av anslaget 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i enlighet med motion Fi230 yrkande 1. I övrigt delar utskottet regeringens bedömning av utgifternas storlek. Utskottet föreslår således att ramen för utgiftsområde 8 för fastställs till 7 . Utskottet godtar regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för . Utskottet tillstyrker motion Fi230 yrkande 1 och avstyrker motionerna Fi231 yrkandena 5 och 6, Fi232 yrkandena 6 och 7, Fi233 yrkandena 8 och 9 och Fi234 yrkandena 6 och 7. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, sjuk- och aktivitetsersättning (förtidspension/sjukbidrag ), ersättning vid handikapp och arbets- och kroppsskador, kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning samt anslagen för och de allmänna försäkringskassorna. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till utgiftsramen (inkl. såväl tilläggsbudget beslutad som förslag till tilläggsbudget i den nu föreliggande propositionen) har ramen ökats. Även i förhållande till beräkningen vårproposition (118,) har ramen för utgiftsområdet ökats. Utgiftsökningen beror i huvudsak på stigande utgifter för förtidspensioner (aktivitets- och sjukersättning ) och sjukskrivningar. Regeringen föreslår vidare att den preliminära fördelningen för beräknas till . I förhållande till beräkningen i vårpropositionen (123,) har ramen ökats. En del av utgiftsökningen (ca ) förklaras av att regeringen avser att föreslå en höjning av inkomsttaket i sjukförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , om det statsfinansiella läget så medger. Andra förklaringar är bl.a. ökade kostnader för sjuk- och aktivitetsersättning (ca ). Därtill antas antalet personer med aktivitets- och sjukersättning öka 2003. har ohälsan ökat dramatiskt i . För att möta den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna och förtidspensionerade presenterade regeringen ett åtgärdsprogram i elva punkter för bättre hälsa i arbetslivet. Det arbetet fortsätter och intensifieras . I propositionen föreslås ett mål för att bryta ohälsoutvecklingen och för ökad hälsa i arbetslivet. Målet är att antalet sjukdagar skall halveras till 2008. Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Enligt regeringen måste arbetet med att halvera antalet sjukdagar särskilt fokusera på kvinnors arbetsplatser, arbetsmiljöer och arbetsvillkor. Utredningarna inom området har inte kunnat ge några enkla och entydiga svar på varför sjukfrånvaron ökar. Det mesta pekar enligt regeringen på att det är ett flertal faktorer som samspelar: en åldrande arbetskraft, hårdare krav i arbetslivet, försämringar i den psykiska arbetsmiljön, ändrade attityder, brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar, väntetider inom hälso- och sjukvården osv. Nya analyser kan inte väntas ge tydligare svar. Därför måste åtgärderna mot ohälsan utformas under viss osäkerhet, följas noga och löpande omprövas och förbättras. kommer det att krävas insatser inom en rad olika områden för att målet skall kunna uppnås. För att minska utgifterna för utgiftsområdet och för att uppnå målet avser regeringen att lägga fram förslag om bl.a. starkare ekonomiska drivkrafter för de enskilda arbetsgivarna att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande arbetet i verksamheten samt förslag som tydliggör läkarnas roll vid sjukskrivningar. Sammantaget antas åtgärderna medföra att antalet sjukdagar minskar med , vilket i sin tur minskar utgifterna för utgiftsområdet med ca . antas antalet sjukdagar minska med . Antalet förtidspensioner (sjuk- och aktivitetsersättning ) antas öka med ca 2 2003. Ett generellt besparingskrav på föreslås också vad gäller anslag för förvaltnings- och investeringsändmål . Såvitt gäller anslagen för socialförsäkringsadministrationen innebär det en neddragning med ca (anslaget 19:7 ) respektive med (anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor). I motion Fi231 yrkandena 5 och 6 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för med . Motionärerna framhåller att utgifterna för sjukpenning och rehabilitering har ökat dramatiskt . Till skillnad från regeringen anser de dock inte att sjukfrånvaron kan minskas enbart genom åtgärder på arbetsplatserna. Eftersom ersättningsnivåer och karensdagar historiskt sett har visat sig påverka antalet ersatta sjukpenningdagar föreslår de att en andra karensdag införs den åttonde frånvarodagen samt att den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på ett genomsnitt av de två föregående årens inkomst. När det gäller utbildning av läkare i försäkringsmedicin anser motionärerna att den måste förbättras. Det av regeringen föreslagna resurstillskottet på är otillräckligt och de föreslår att RFV får ytterligare för sådan utbildning. Motionärerna föreslår vidare att sjukskrivningar till följd av trafikskador skall brytas ut ur sjukpenningförsäkringen och i stället föras över till trafikförsäkringen. För att ge försäkringskassorna möjlighet att upphandla rehabiliteringstjänster av annat landsting än det egna, av privata företag eller vid behov utomlands föreslås att , utöver vad regeringen föreslagit, tillförs försäkringskassorna för detta ändamål. Genom ökade kontrollinsatser kan enligt motionärerna antalet felaktiga förtidspensioneringar minska. Motionärerna motsätter sig de införda lägre beviskraven i arbetsskadeförsäkringen och anser att ett arbetsskadeobligatorium bör införas för Arbetsgivare kan då teckna en privat arbetsskadeförsäkring som premiesätts efter de risker olika verksamheter skapar. Detta leder till att arbetsgivare får ökade incitament att förebygga arbetsskador. Vidare motsätter de sig en höjning av taket i sjukförsäkringen och föreslår i stället att sjuk- och rehabiliteringspenning utges för lönedelar upp till 7,5 inkomstbasbelopp. I motion Fi232 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för med . Motionärerna föreslår att försäkringskassorna tillförs , utöver vad regeringen har föreslagit, för inköp av rehabiliteringstjänster. Härigenom kan utgifterna för sjukfrånvaron minska i förhållande till vad som är möjligt med regeringens förslag. Vidare tillförs försäkringskassorna för åtgärder mot felaktiga utbetalningar. Motionärerna anser vidare att de sjukpenningkostnader som trafiken förorsakar skall överföras till trafikförsäkringen. kompenseras individerna för de ökade trafikförsäkringskostnaderna genom en skattereduktion. Motionärerna föreslår också att närståendepenningen förbättras genom att antalet dagar utökas från nuvarande . I syfte att hålla tillbaka kostnaderna föreslås att höjningen av taket i sjukförsäkringen skjuts upp till . I motion Fi233 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för med . Trots att antalet långtidssjukskrivna och förtidspensionerade ökat mycket kraftigt har regeringen varit handlingsförlamad. Enligt regeringens egen utredare, , ger varje satsad krona på rehabilitering i längden tillbaka. Motionärerna anser därför att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkandet SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från . En ökad totalkostnad reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Motionärerna föreslår att ytterligare en karensdag införs i sjukersättningssystemet som högriskskyddet bibehålls. Den sjukpenninggrundande inkomsten bör vidare beräknas på snittinkomsten som skattepliktiga förmåner och semesterersättning görs SGI-grundande. De avvisar den aviserade höjningen av taket i sjukförsäkringen. Motionärerna förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäk Den besparing som uppstår återförs delvis till trafikanterna genom sänkt fordonsskatt.